34 



Timari bill su opet trovrsni: 



a) iskendzi-timari, to (5e re(5i »mucenicki timari«, a ovakove dobivali su 

 one spahije, koji su polazili u rat na otvorenom polju, 



b) mustahfizi-timari, posadni timari, koje su imali oni spahije, koji su bili 

 duzni vrsiti sluzbu posadnu u pogranicnim gradovima, i 



c) hodeme-timari ili posluznicki timari, koji bi se podijeljivali dzamijskim i 

 tekijskim posluznicima u pogranicnim gradovima. 



Spahijama podjeljivao bi se timar za ratne zasluge posebnim carskim 

 beratom a manje timare izdavali bi i beglerbezi teskerom. 



Spahija imao je prema godisnjem prihodu svoga timara vrsiti tocno odre- 

 denu vojnicku duznost. Po jednoj staroj kanunami iz god. 973. sastojala se je 

 ta duznost u slijedecem: 



Spahija sa godisnjim prihodom od 1000 akceluka imao je polaziti kao dzebelija^) 

 na vojnu, t. j. odjeven sa pancirom; sa prihodom do 2000 akci poveo je sa sobom 

 momka (gulam) a sa 3000 akci imao je biti odjeven kao Jerme-dzebelija^). Spahija, 

 koji je imao prihod od 8000 akci, polazio je na vojsku sa jos jednim dzebehjom, 

 momkom i tunkatarom^) a sa 9000 sa \siom pratniom, odievQU kao jerme-dzebelija 

 a ako mu je prihod dosegao 10.000 akci, ponio bi josi cador. Od tisuce do tisuce 

 akci povecava se njegova duznost pomalo a kada bi prihod narasao na 15.000 

 akci, treba da mu je i pratioc odjeven kao jerme-dzebeh'ja a uz to da vodi 

 momka, tunkatara i cador. 



Ko ima hasluk (prihod) veci od 15.000 akci, salje od svako 3000 po jednog 

 dzebeliju a od svako 1500 — 2000 po momka (sulam). 



Sandzakbeg*) koji je bio na celu svim spahijama svoga sandzaka. davao 

 je od svako 5000 akci po jednog dzebeHju a osim toga na svako 50.000 akci 

 vodio je u rat oklopljenog konja najbolje vrsti, cador, u kome sam stanuje, po 

 jedan sokaklu-cador, cador za haznu (riznicu), cador za podrum, kuhinju i sarac- 

 hanu, u kojoj bi se spremala sedla i konjska oprema. 



') Dzebe znaci oklop — pancir. Pravill su ih posebnl dzebedzij'e, koji su poslije bili orga- 

 nizirani kao posebna trupa. Za Sulejmana Velikog bilo ih je 700 a vremenom im je broj narasao 

 na 6000, razdijeljenih u 54 buljuka. Na celu im je bio dzebedzibasa. (Hammer, Staatsverf. II. 22A.) 



*) Jerme (<«^.) po Zenkeru znaci: metier de celui qui fait des cegen ou cegman a potonja 

 rijec oznacuje jednu vrst 5aksira. Jerme-dzebelije biti ce dakle neka vrst oklopnika, odjevenih 

 kao dzebelije, pancir kosuljom i pancir-caksirama. Arifbey u izdanju „Kanunamei Ali-Osman" 

 cita mjesto jerme burume (<«^.) i tumaci, da je to saruk »smotan na burmu«, sto su ga spahije 

 od 3000 akci ovijali oko glave za razliku od onih, koji imaju manji prihod. Ovo tumaCenje je 

 dvojbeno, jer su i spahije sa vecim prihodom — do 15.000 akci — bili jerme-dzebelije, odnosno 

 burume-dzebelije; ako dakle nema razloga razlikovati bogatije po stepenu prihoda sarukom, 

 nema ni razloga razlikovanju kod manjih. Arifbey imao je pred sobom valjda rukopis, u kom 

 se ne razlikuju one dvije piknjice pod slovom i pa je citao i = b mjesto ^ = j. U mom se rukopisu 



na nekoliko mjesta jasno Cita <«^_ = jerme. 



^) U rukopisu jy^ =tenketur, ali valjda pogrjesno mjesto jlkl:! = nocni strazar. Arifbey 

 na oznacenom mjestu drzi, da ova rijec znaci neku vrst malog cadora i valjda ju izvodi iz 

 latinske tinctorium. Medutim i njegovo i moje tumaCenje ostaje dvojbeno, jer se rijec inace u 

 literaturi ne nalazi. 



*) Sandzak znaci barjak, zastavu. Boja spahijske zastave bila je crvena kao i u zastave 

 kuce Osmana, a znaci krv. Obicajne boje zastava u muslimana bilesu: u proroka zuta t. j. boja 

 sunca, u njegovih potomaka Fatimida zelena (zemlja), u Abasida crna (noc), u Perzijanaca 

 modra (nebo) a u Osmanovih nasljednika crvena (krv). 



