35 



Subase davali su od svako 4000 akci po jednog dzebeliju a osim toga od 

 30.000 akci oklopljena konja, cador i nocnu strazu. 



Spahiji, koji se nebi odazvao svojoj duznosti, kada ga pozovu na boj, odu- 

 zimao bi se timar te bi se davao kome drugom a prihod timara, koji bi donosio 

 za vrijeme, odkada bi se prijasnji spahija svrgnuo do imenovanja novoga, pobirao 

 bi mefkufcija^). 



Bilo je i zajednickih timara (benobet-timari), podijelenih po dvojici spahija, 

 koji su vrsili redom naizmjence po jednogodisnju sluzbu a ako jedan takov spa- 

 hija, kada na njega dode red da ide na vojnu, nebi polazio, svrgnuo bi se doticnik 

 a prihod njegovog dijela timara pobirao bi, dok se ne imenuje novi spahija, opet 

 mefkufcija, koji ah u dio onoga zajednicara, na koga nije bio red poci na vojnu, 

 ne smije dirati. 



Svrgavati se nije mogao onaj spahija, koji je u ratno doba sa znanjem pase 

 i beglerbega a po nalogu sandzakbegovom ostao da cuva prtljagu. 



Spahija, ako bi u bitci dopao rana te bi od njih bolovao, kada bi se ponovno 

 kupiia vojska, imao je mjesto sebe siati dzebehju. Ako je potvrdom sandzakbega 

 ih svjedocima mogao dokazati, da je to ucinio, nije gubio timara. 



Ako bi koji od spahinskih dzebehja prije bitke utekao, morao je spahija 

 mjesto njega naci zamjenika. 



Spahije, dzebelije i oglane nadzire beglerbeg i u tu svrhu bi se odrzale 

 posebne smotre. 



Kao sto su vazali u zapadnoj Evropi, kada bi na prijesto zasio novi vladar, 

 u roku od jedne godine u njega zatraziii ponovnu potvrdu svojih lenskih prava, 

 tako je i u Turskoj, kada bi zasio novi sultan, svaki spahija u njega zamoho 

 novi berat, kojim mu se njegov timar potvrduje. 



Kako je receno, podijeljivah su se timari samo osobno — ad personam — 

 a spahija svoj timar nije smio ni prodavati, ni zalagati, ni davati u zakup. O 

 prodaji timara u Bosni nije mi dosao do ruke ni iz novije dobe nikoji dokumenat, 

 docim se u XVIII. vijeku, kada se pocelo davati i carske hasove pod mukatu i 

 pod malicanu, cesto desavalo, da bi spahije, koji su stanovah u Carigradu te im 

 je bilo tesko, brinuti se za pobiranje svojih timarskih prihoda, ove davah u zakup 

 — „na mukatu" — raznim poduzetnicima u Bosni, ah redovito samo na jednu 

 godinu *). 



Timarski zakon. 



Timar se isprva nije podijeljivao s pravom bastinstva a tek sultan Murat I. 

 uveo je instituciju spahioglana i nash'ednosti timara od oca na sina. Spahio- 

 glani bih su nesto sh5na kao i adzemi-oglani te se iz prvih rekrutiralo spa- 

 hinsko konjanistvo a iz potonjih janjicarsko pjesastvo. Ah docim su adzemi-oglani 

 bila krscanska djeca, oduzeta roditeljima na silu, da se u Carigradu odgoje za 

 najljuce pobornike islama, bill su spahioglani djeca spahija i drugih odlicnika^ 



*) Drfavni poreznik. 



*) U Bosni stekia je nekoc glasovita kuca Kolunica velik dio svog golemog imetka ba§ 

 time, sto je uzimala na mukatu po Bosni spahiiuke. U nasem ariiivu ima cijeJi niz dokumenata 

 o prometu ove poduzetnicke k\i6e. 



2* 



