41 



spahinski hasovi nisu bili licna svojina spahijlna, nego integralni dio timara te 

 su se iniali predati spaihiji, koji bi prijasnjeg posjednika u timaru naslijedio. Dapace, 

 ovaj nasljednik nije bio ni duzan neke da izvrsi obveze svoga predsasnika. 



Ustanove, koje su vrijedile za spahinske hasove, bile su ove: 



>Ako bi ko od vlasnika hasa-erazije uzeo nesto zemlje s tapijom a 

 viasnik bi malo poslije umro, te bi iskao od nasljednika tapiju, nije to 

 dozvoljeno. 



»Cifluk, mlin, suma, livada, zirnjak, bojahana, zapisani u tefteru 

 kao hasa, imaju se na onaj nacin vladati, na koji ih je sahibi-erz u svoje 

 vrijeme dao te ni on nije vlastan to promijeniti, ali ako na mjesto ovog 

 sahibi-erza postane ko drugi sahibi-erzom, moze on to ili sam posjedo- 

 vati ili moze za vrijeme, dok je on u funkciji, dati kome drugom. Da ih 

 je ko dobio od bivseg sahibi-erza ne uvazava se. 



»Bude li u gruntovnici zapisano jedno, dvoje ili vise, koliko bilo 

 brojem ili kolicinom, onoliko ce se doznaciti, ali ako bi cifluk bio u tefteru 

 zapisan toboz kao hasa a u istinu bi pod njim bila zapisana desetina i 

 resum prijestolu ili je pod kojim god imenom zapisano drugom, nije 

 postao hasa, neka sahib-erz ne napastuje. 



»Ako je sahib-erzu u tefteru zapisana suma (kao hasa), zabranjeno 

 je sjeci drvo a od stoke, koja bi se u onoj sumi koristila travom, vodom 

 i plandovanjem, placa se onoliko i postupa se po tefteru onako, kako je 

 po predaji zapisano. 



*Kanun je, da se kuca i krovovi, ako se samovoljno sagrade na 

 zemljama, koje su u gruntovnici zapisane kao hasa, obore i netreba da 

 to bude za vrijeme istog sahibi-erza. Ako se u zemljama, koje su u 

 gruntovnici upisane kao hasa s dozvolom sahibierzovom sagrade zgrade 

 i to objestranim ugovorom, njihov je ugovor pravovaljan. 



»Ako se bez sahibi-erzove dozvole na hasa-zemljama zasadi vino- 

 grad a sahibi-erz to ne smatra dozvoljenim, neka pocupa, a ako uzme 

 neku svotu te privoli, uzimlje od tog vinograda i basce cetvrtinu roda. 



»Vinograd i basce, zasadene vec na hasa-zemljama bilo protupravno, 

 bilo sa dozvolom, ne moze sahibi-erz, koji poslije dode, iscupati, nego 

 uzimlje cetvrtinu. Cetvrtina roda uzimlje se same od vinograda i basce 

 a od drugoga ne. 



»Nije potrebno, da spahinski has bude izricno zapisan u hasa-tefteru, 

 da postane hasom: odredeni posjed pripada spahiji po smislu. 



»Ako u jednom selu jedan dio bude divanski timar a drugi malikjana 

 i ako nesto cifluka bude zapisano kao hasa a nesto kao malikjana, mjero- 

 davan ie tefter, postupa se po njemu. Ako je jedna strana zapisana a 

 druga nije, neka ona strana, koja nije zapisana ne smeta zapisanoj 

 strani. 



»Ako u jednom hasa-cifluku bude vise osoba spahinskih zajednicki 

 posjednik, koliko bilo osoba i koliko bi po beratu dijelova na njih zapalo, 

 onoliko zemlje mogu posjedovati, a ako bi posjed dali drugom, uzimlju 

 svoje prihode prema beratu. Ako bi koji od zajednicara na svoj dio dao 

 drugom dozvolu a ostali bi sami posjedovali ili bi dali svojti, to je 

 dozvoljeno. Spahija na dijelove svom je dijelu vlastan. 



