13 



Agrarni proletarijat uklanjao se kmetovskim zakonom od 25. februara 1427., 

 koji brani boravak u Konavljima svakome, koji ne bi bio ili vlastelin ili kmet') 

 a smutnje, koje bi nastajale uslijed propagiranja agrarnog nezadovoljstva, uklanjao 

 je zakon, koji brani svakome viastelinu da naseli kmeta, kojega bi protjerao prvi 

 vlastelin (patronus) bez dozvole potonjega a kmet, koji te dozvole ne bi imao, 

 mora se seliti izvan dubrovackog zemljista. Naredba od god. 1334. koja veli 

 »unus non recipiat villanum alterius* opet ogranicuje konkurenciju vlastele 

 medu sobom'). 



Da su glavna nacela agrarnih institucija na ovom dubrovackom zemljistii 

 ostala nepromijenjena i bila ista kao u ostaloj Bosni, mozemo vec iz toga zaklju- 

 citi, sto je jezgra dubrovackih kmetova bila starosjedilacka te je i pod dubro- 

 vackom vlasti ostala na svojem patrimoniju te bi se sigurno bunila proti svakoj 

 promjeni agrarnih prilika na njenu stetu. 



Srpska paralela. 



Bosanske sredovjecne agrarne institucije shvatiti (5emo jasnije, ako ih — 

 kontrasta radi — sravnimo sa sredovjecnim srpskim institucijama. Srpski sredo- 

 vjecni ustav ne pozna pojma kmetstva u onqj formi, u kojoj ga nalazimo u 

 srednjem vijeku u Bosni, gdje se je uz neke promjene, do danasnjega dana sacuvalo. 

 I bas ova velika razlicnost u socijalnom polozaju mase naroda, tezaka, s ovu i 

 onu strane Drine moze se smatrati — uz mnoge ostale — jednim od glavnih 

 dokaza za nejednakost etnicke strukture Bosnjaka i Srba, koji su produkti raznolike 

 etnicke i historicke evolucije. 



Kad se je slovjenski ogranak srpskog imena, odvojen za seobe naroda od 

 ostalih Slovjena, nastanio u staroj Srbiji te osvojio zemlje i zagospodovao izokolnom 

 masom autohtonog zivlja, zatekao je tamo dekadentne socijalne prilike, koje su 

 bile znacajne za citavo rimsko carstvo u oci njegova rasula. Naprotiv nekolicini 

 posjednika latifundija i vojnickih kolonista bijase masa bespravnih urodenika. Ti 

 su starosjedioci — ne kao kmetovi ^) nego kao pravi robovi — obradivali tlo 

 svojih gospodara. Oni su bill dijelom potomci trackih autohtonih plemena, a njihovu 



') Item, quod nulla persona, culuscumque conditionis existat, que non condonaret 

 se pro homine vel villano alicuius, habentis partem in Canali, nullo modo vel ingenio 

 possit habitare vel stare in contrata predicta et quilibet teneatur expellere huiusmodi 

 personas de parte sua. Et si quis iilam personam contra dictum ordinem retineret in parte sua 

 vel domo, cadat ad penam ipperp. 30 toties, quoties fuerit contrafactum et nichilominus illam 

 personam expellere teneatur. Et quilibet possit accusare et habeat dimidium dicte pene, si per 

 eius accusam Veritas reperiretur et teneatur de credentia. (Ordines Canalis ddto. 25. febr., 

 1427.) 



*) In maiori consilio captum fuit, quod nullus, habens partem in Stagno et Puncta, 

 possit nee debeat accipere villanum alterius. Et quamvis patronus suus expelleret eum, 

 nichilominus non possit aliquis accipere aliquem villanum alterius, sed dictus villanus debeat ire 

 extra Punctam et extra Stagnum, salvo quod si patronus villani vellet, quod staret in Puncta 

 vel in Stagno et tunc possit stare: aliter non. 



In maiori consilio captum fuit, quod nulius, habens partem in Puncta Stagni vel in Stagno, 

 possit recipere villanum alterius; etiam, qnod nullus villanus possit ire de vna villa ad aliam... 

 (Lib. Reformationum cap. 12., pag. 26.) 



*) Vrlo je znaCajno, da se u Dusanovom zakoniku, koji vedinom sadr2aje agrarne ustanove, 

 rijei kmet ne spominje ni jedan jedini put! 



