Uvod. 



Pravno stanje modernog bosanskog agrarnog pitanja razjasnili su dva vrsna 

 pravnika: Eichler i Posilovic, kojima se jos pridruzio Karszniewicz *); ali 

 historicku podlogu bosanskih agrarnih institucija, koje tako duboko zasjecaju u 

 socijalni i privredni zivot naseg naroda, do danas nije niko na osnovu histori5kih 

 vrela prikazao. 



Vec u proslom vijeku, pod pritiskom evropskih vlasti, primorana je bila 

 Turska, da svoje stare agrarne ustanove preudesava u »modernom« duhu. Taj 

 pritisak nije proizasao iz objektivne spoznaje, iz pomnog proucavanja i sravnji- 

 vanja sa modernim evropskim prilikama, nego pod dojmom pretjeranih vijesti 

 tradicionalnom »turskom zulumu«, o zulumu, koji napokon ni u najuredenijoj 

 modernoj drzavi ne fall, iz namrstenosti tezackog naroda, koji na citavom svijetu 

 voli, da se prikaze nezadovoljnim, i iz cesto nepromisijenih a koji put i zlobnih 

 izvjestaja straniii konzularnih agenta, koji su svoja izvjesca o turskim agrarnim 

 prilikama udesavali ne po potrebi naroda, ne po interesu drzave, nego po politickim 

 tendencijama viastite vlade. I posto su te tendencije vazda bile u opreci sa 

 interesima Turske, bilo je a priori nuzno, nad njenim agrarnim institucijama 

 izreci anatema a kraj ove potrebe bilo je donekle i izlisno, baviti se pitanjem, 

 da li su stare turske agrarne institucije zbilja tako lirdave, kako im je zao glas 

 ili su rezultanta historicke evolucije, u kojoj je jednako sudjelovala i drzava i 

 dull vremena i narodna psiha. 



Danas ima to pitanje samo teoretsko, vise historicko znacenje, ali je ipak 

 vrijedno, da se razbistri te sam s toga vec prije dvije-tri godine pokusao, da 

 tema o historijatu bosanskih agrarnih institucija obradim u nekoliko crtica, koje 

 su izasle u maloj brosuri*) a od onda bavio sam se u svojoj dokoHci osobito tira, 

 da saberem sto vise starih turskih zakonika i drugih dokumenata, koji se odnose 

 na agrarno zakonodavstvo. U tom posluzila mi je sreca, jer sam sabrao lijepi 



*) Eduard Eichler: Das Justizwesen in Bosnien und Hercegovina. 



Dr. Stefan Posilovic: Das Immobilarrecht in Bosnien und Hercegovina. Agram 1894. 



Adam Karszniewicz: Das Agrarrecht in Bosnien und der Hercegovina. D. Tuzia 1899. 

 *) Dr. Ciro Truhelka: Die geschichtliche Qrundlage der bosnischen Agrarfrage. Sarajevo 1911. 



1 



