58 



agaluka (agaluk icun), u drugom iz god. 982. (1574.) potvrduje se to jos 

 jasnije, jer se tu veli, ako sahibi erz uzme salariju, neka od raje u ime jemluka 

 (=hrane) iie trazi nista, jer da je mjesto jemluka odredena salarija. Ustanove, koje 

 su za salariju vrijedile, su ove: 



»Ona se pobire zajedno sa desetinom. Od zemalja, od kojih se pobire 

 desetina, pobire se i salarija i to od psenice, jecma, krupnika i od prohe. 

 Da se salarija uzimlje od karisika (mahlud), zapisano je u opsirnim knji- 

 gama i fermanima a da se uzimlje od prohe zapisano je u zakonima u 

 knjigama sandzaka Bige, Hodavendikjara (Bruse) i Hercegovine. Salarija 

 je po znacenju nadopuna desetine. Neki je daju kao ekvivalent za slamu 

 a neki u ime agaluka... 



»0d nohuta, iece, pamuka, sezama, lana i konoplje ne uzimlje se 

 salarija. Kada se pobire serijatska desetina od zitarica, bill oni, koji 

 njive obraduju, asker ili uknjizena raja, daju od roda ukupno sa dese- 

 tinom i salarijom od osam dijelova jedan na guvnu.« 

 Znacenje salarije tumaci jednom fetvom i sarajevski muftija Hajrudin dosta 

 razumljivo: 



Pitanje: 



»Ako su spahije od starine uzimale od Zejdova cifluka svaki deseti 

 snop a sadanji spahija litjedne da uzme svaki osmi, moze li on po serijatu 

 uzeti osmi snop a ako bi uzeo, moze li ga ovrijeci, makar Zejd bio i 

 asker? 



Odgovor: Salarija je ekvivalent hrane a ako bi spomenuti spahija 

 jecmom nahranio konja te bi i sam jeo rajinu hranu, bilo bi proti zakonu, 

 da uzimlje salariju, a ako u raje ne bi nista pojeo, nego bi htio uzeti 

 salariju, moze uzeti osmi snop. Ako bi sam spahija ovrho a raja ne bi 

 htjela da vrse, nije joj to doduse duznost, ali spahija, kada bi uzeo dese- 

 tinu u snopovima, uzeo bi time i desetinu od slame, a od slame ne uzimlje 

 se desetina.* 



P5elarina. 



Desetina davala se je i od sijena, van ako je — kao u nekim dijelovima 

 Bosne — bilo umjesto toga odreden pausalni porez u novcu a davala se i od 

 pcela. U vecem dijelu carevine naplacivala se doduse pcelarina u novcu i to 

 po pola ili po jedna akca za kosnicu (resmi-kovan), ali u Bosni bila je usta- 

 novljena desetina, to jest svaka deseta kosnica imala se davati spahiji a samo 

 ako je bilo u koga manje od 10 kosnica, davao je od svake kosnice po 1 i Va 

 akce. Pravo pobirati tu pcelarinu imao je, bez obzira na pripadnost vlasnika kos- 

 nica, onaj spahija, na cijem su mjestu bile namjestene kosnice, dakle, cija je bila pasa. 



Zemljarina. 



U drugu vrst poreza (haradzi muvezaf) ide prije svega zemljarina, resmi 

 zemin, koja se pod imenom dunum-akce placala prema velicini cifluka i prema 

 bonitetu zemlje i to po jedna akca za dva dunuma zemlje najbolje vrsti, ili za 

 tri dunuma srednje a lose za pet dunuma. 



