59 



Cift-hak, cift-akce ili kako se mjestimice zvalo kiiluk-akce, tasma-akce ili 

 biijundiiruk-akce (jarmovina) bijase opet porez, koji se je placao od svakoga cif- 

 luka kao agrikulturne jedinice a zvao se je zato i resmi-cift. Taj se porez placao 

 redovito 1. marta, dakle prije nego bi se zemlja uzorala a iznosio je za citavi cift 

 36 akci, za pola cifta polovicu. Ovaj porez nije bio svuda jednak te se je u vilajetu 

 Hamidu placalo 42, a u vilajetima Kermijanu, Ajdinu i Muntesi samo 33 akce. 



Ko je posjedovao manje od pola cifta zvao se je benak^) i placao je mjesto 

 cift-akce resmi benak od 12 akci, a ko nije imao nikako zemlje zvao se je dzaba- 

 benak, u jednom kodeksu i kara reijet (crna raja) te je placao 9 ak5i. 



Osim ciftliaka, koji se je placao po glavi kucnog starjesine ozenjena, dakle, 

 sto se veii, po dimii, moralo se za svako musko muslimansko odraslo celjade 

 zdrava razuma i sposobno zaradi placati resmi mudzered^), porez za nezenju, 

 u iznosu od 6 akci. 



Krscani^) nisu placali ovaj resmi mudzered nego mjesto njega porez od 25 

 akci, koji se je zvao spendza a duzni su bili placati ga, 5im su punoljetni, 

 bez obzira, da li su ozenjeni ili ne. Po rumelijskim i bosanskim kanunima bili 

 su i muslimani duzni davati ovu spendzu ali s tom razlikom, da su davali samo 

 22 akce. Po kanunu iz vremena Hamzapase Dzelalzade je to identican porez sa 

 cifthakom i pravi haradzi-muvezaf*) te mu se veli u bujunduruk-hak a »jezikom 

 inovjeraca* zove se ispendze. Rijec ovu izvodi Hammer o. c. I. 213. iz perzijskog 

 pendzik — petina — a tumaci, da je to porez od roblja ili ratnog plijena, 

 od koga je petina pripadala drzavi. Tomu medutim nema potvrde u kanunima, 

 dapace se tu izricno veli, da je rijec „kjafirska". Ja drzim, da je rijec roman- 

 skog porijetla, preuzeta iz talijanskog spenza, kojom se oznacuju zivotne potrebe 

 a osobito svakidanja hrana i ona danas jos zivi u dubrovackom dijalektu, gdje 

 vele »idem u spenzu«, kada idu na trg kupovati dnevnu hranu^). Hammer 

 dosao je do svog tumacenja mozda za to, jer je sultan Murat 764. god. cijenu 

 ratnog roblja ustanovio na 125 akci a petina toga iznasa upravo 25 akci. 



Razni drug! porezi. 



Osim navedenih bila je raja duzna placati jos i neke druge poreze, koji su 

 se zvali opcim imenom baduhava^) i od kojih cemo samo navesti glavnije. Osobni 



Hammer o. c. cita redovito nebak. 



') Hammer o. c. I. 187. prevodi rijec mudzered sa »befreiter Qewerbsmann«. To nikako 

 nema smisla, nego ona oznacuje neozenjena, inokosna covjeka, vulgarno »becara« a prema tome 

 bi se resmi-mudzered imalo prevesti sa »Junfi:gesellensteuer«. 



') Zimmi, zim ija z vao se krscanin turski podanik za razliku od Aar6//(?, krscanina stranog podanika. 



*) Ovaj harac posiije znatno povisen jer se u harac subsumirao osim prvobitne glavarine 

 i porez, §to su ga krscani placali u ime vojnog oprosta. Taj harac ustanovljen je za velikog 

 vezira Sinanpase god. 1004. na 150 ak5i godisnje od muske glave a nisu ga pobirali spahije nego 

 posebni haraCki poreznici, koji su 140 akci imali predati carskoj blagajni a 10 zadrzati za 

 trud i trosak (kan. dzed. 1132. sir. 27.) 



*) Porijeklom potjece rijeC od latinske expensa a u nasim sredovjecnim spomenicima se 

 pocesto nalazi: »da mu imaju davati spenzu za 12 glav' (u Miklosica, Mon. 258.); — »na nih' 

 trakjen'e i spenzu« (ib. 339.422.) »na nasoj spenzi« (= o nasem trosku) (ib. 345.); — »da im' 

 daemo u pomok' za spen'zu ses't' per'per'.* (ib. 455.) — »da ga pomaagamo spenzom'.« (ib. 473.) 



*) Rijec bad-u-hava prevodi Hammer o. c. II. 474 sa »ungewisse, zufallige Taxen«, ali ovaj 

 prijevod nije iscrpiv. Doslovno znaci rijeCi »vietar j zrak« i to kao opreka prema zemlji, 



