83 



Vrlo vazna |e zakonska ustanova, koja preuzimacu amaneta pori5e pravo, 

 da uslijed desetogodisnje zastare sebi svojata vlasnistvo na »amaneten« predanu 

 ^emlju, sto se motivira aksiomom »u amaneta nema zastare«. Ovo pravno 

 nacelo iskljucuje mogucnost, da si kmet uslijed toga, sto obraduje koji cifluk, 

 deducira bilo kakovo pravo, koje bi se ticalo posjedovnog odnosaja na Sifluk a 

 eventualne parnice u torn pogledu iskljucene su uslijed spomenute ustanove 

 kanunama, koja izricno veli, da je amanet nesto, za sto ne treba serijatske odluke, 

 dakle ne potpada pod sudaCku jurisdikciju. 



Fetve o kmetovima. 



Odnosaj izmedu age i kmeta smatrao se prema torn u tursko doba posve 

 privatnopravnim kao i odnosaj svakog drugog zakupa i s toga razloga se kanuname 

 njim potanje i ne bave. Kolikogod sam ih prolistao, nigdje nisam nasao ustanove, 

 koja bi se toga odnosaja ticala a samo u jednom zborniku, koji osim kanuname 

 sadrzaje niz fetava, nasao sam neke mlade fetve, gdje se kmet oznacuje i danas 

 jos obicajnim imenom ciftcije. Sama cinjenica, da su se u pojedinim prijepornim 

 kmetskim pitanjima iskale takove fetve, dokazuje najbolje, da zakoni za kmetstvo 

 nemaju dovoljnih ustanova. 



Ove fetve glase: 



1. Pitanje: Ako bi na Zejdovu cifluku njegovi ciftcije sagradili 

 kuc^e, mogu li se ove uvrstiti u nepokretnine (akarat)? 



Odgovor: Bog zna! Kuce, zgrade i staje razlicni su od nepokretnina, 

 all u mirazu smatraju se kao nepokretne. 



(Fetva mostarskog muftije Hasana.) 



2. Pitanje: Ako Zejd, koji je Amrov 5iftcija te mu cifluk sije i zanje, 

 na spomenutom cifluku sagradi ili donekle popravi zgrade, da tamo 

 svojtom i svojim hajvanom stanuje ili ako ucini ovom slicne usluge te 

 se poslije odseli na koji drugi cifluk, ima li za to dobiti od Amra odstete? 



Odgovor: Bog zna, nema^). Sto ciftcije ucine usluge vlasniku 

 cifluka ili zgrade ili drugo ponaprave, to je ekvivalenat najamnine za 

 stanovanje i oni to po carskom kanunu ne smiju ni oboriti ni ponijeti. 



(Fetva mostarskog muftije Hasana.) 



3. Pitanje: Vlasnik cifluka daje pola sjemena i pola volova a 

 ciftcija pola sjemena i pola volova pa ugovore, da im je prihod na pola; 

 kako 6e po serijatu dijeliti slamu? 



Odgovor: Takovo obradivanje nije valjano. Ako za slamu ne budu 

 nista ugovorili, dijeliti ce po sjemenu. 



(Fetva mostarskog muftije Hasana.) 



4. Pitanje: Kada aga *) posalje svoga ciftciju trgovcu, da mu donese 

 robe i posalje pismo a trgovac postupa po pismu i dade robu a ostane 

 duga, moze li taj ostatak trgovac po serijatu traziti i naplatiti od 5iftcije, 

 koji je poslan? 



*) Ovo je nacelo posve protivno sredovjeCnom, obiCajnom na dubrovaCkotn teritoriju, jer 

 je vlastelin tamo bio duzan kmetu, ako ode sa cifluka, nadoknaditi takozvani „amelioramentum" , 

 to' jest one investicije kmetove, uslijed kojih bi naselje dobivalo veiSu vrijednost. 



*) Ovo je prvi puta §to nalazim u jednom starijem spisu rije5 aga za vlasnika Cifluka. 



6* 



