84 



Odgovor: Ne moze, jer je ciftCija samo poslanik. 



(Fetva muftije akhisarskog Hasana.) 

 5. Pitanje: Ako bi Zejd trecinu, §to mu ima davati ciftcija njegov 

 Amru, prodao za neku svotu novaca Bekiru i oviastio ga, da ju on pobire, 

 a Amru bi sahibierzu dokazao, koliko je bilo prihoda te bi prema torn 

 prihodu placao desetinu, moze li Bekir, pozivajuci se, da je platio toliko 

 desetine, zahtijevati, da mu prema njoj daje tredinu? 

 Odgovor: Moze. 



(Fetva sarajevskog muftije Ahmeda. Original.) 



Reforme. 



Osim ovo malo slucajeva nije mi poznat ni jedan drugi, gdje bi se spominjao 

 kmet ili ciftcija a tek u ramazanskom zakonu nalazimo mu spomena pod imenom 

 mustedzira ilizakupnika i tou§ 23., koji potvrduje staru ustanovu, da zakupnik, 

 koji je od posjednika jedne erazi mirije dobio ovu u zakup, da je obraduje, tim 

 ne stice na nju nikakova hakikarara i da toga prava, makar na njoj sjedio kolikogod 

 vremena, nemoze steci. Ova ustanova uvrscena je u zakon, jer vec stari turski 

 zakoni a i ramazanski ustanovljuju, da svako, makar i neopravdano sjedio bez 

 prigovora na nekoj zemlji kroz 10 godina, na nju uslijed zastare sti5e pravo 

 posjeda, pa se je bilo bojati, da ce i zakupnici na osnovu toga deducirati to 

 pravo i za se. 



Velika mana kmetske institucije u Bosni sastojala se je u tom, §to odnosaj 

 izmedu kmeta nije bio posvuda jedinstveno i jednako ureden. U nekim krajevima 

 kmet je bio duzan davati od poljskog prihoda u ime haka trecinu, u nekim 

 polovinu a opet u nekim samo cetvrtinu ili cak petinu. Mjerodavan je bio za to 

 samo obicaj a raznolikost, koja je tim nastala, postajala je vremenom sve veca. 

 I glede sluznosti*) sto ju je kmet imao davati agi, bijase prema raznim krajevima 

 velika razlika: u sjevernim dijelovima Bosne nije bilo nikakove sluznosti u obicaju 

 a u juznim, osobito u Hercegovini, bio je kmet sa svojom celjadi duzan agi robotati 

 stanovitu robotu, koja se opet prema kotaru a i prema mjestu razlikovala. Ova 

 nejednakost bila je vi§e nego li »zulum« aga razlog neprestanom nezadovoljstvu 

 kmetovskom, jer kmet, koji je od starine davao vise haka, cim je vidio, da drugi 

 kmet daje manje, bio je nezadovoljan i naravski smatrao je nepravdom, da i on 

 ne daje manje od polovine ili trecine. Da se bar nekako stane na kraj ovim 

 razmiricama i da se bilo kako uredi odnosaj izmedu kmeta i age, sazvala je 

 Porta u Carigrad posebnu anketu, na koju su bili pozvani kao zastupnici kmetskih 

 interesa iz svakoga okruzja posebni izaslanici, koji su imali pred reformatorskim 

 vijecem, t. zv. tanzimatom, iznijeti svoje zelje, odnosno zaobe, u koliko se 

 ticu odnosaja izmedu kmeta i age. Na osnovu ove ankete izradena je zakonska 

 osnova, koja je 14. safera 1276. (12. septembra 1859.) stupila na snagu te je 

 poznata pod imenom saferske naredbe. 



>) Sluznost u obiCaju je u onim krajevima, gdje je kmet davao haka manje od trecine ill 

 polovine te je ovaj manjak nadomjestao svojim radom. ObiCajna je sluznost osobito u pograniCnim 

 dalmatinskim kotarima, jer je tamo robota od starine bila u dbiCaju, kako to vidimn primjerice 

 u kninskom urbaru i u dubrovaCkim agrarnim ustanovama. 



