86 



Sluznost, t. j. duznost, da kmet svom agi radi stanovitu robotu, priziiaje 

 saferska naredba takoder, u koliko je obicajem ustanovljena, a gdje nije, brani ju. 

 Tako zabranjuje sluznost u okruzjima sarajevskom, banjalucko-bihackom i zvor- 

 nickom; u travnickom je ogranicuje na duznost, da kmet dogoni agi hak u kucu, 

 odnosno na pazar a u Hercegovini ostaje stara sluznost na snazi u onim krajevima, 

 gdje daje kmet cetvrtinu ili petinu, uvijek dakako samo u onom opsegu, u kom 

 je ustanovljena obicajem 



Clanak 7. odreduje, da u buduce ima aga duznost, da kmetu za stanovanje 

 sagradi zgrade a kmet, da se brine za popravak, a ako bi se zakupnik od jednog 

 cifluka odselio a ostale bi na njem zgrade, koje je on nacinio, ima ga aga za 

 njih odstetiti i platiti onu svotu, sto ce ustanoviti dobri Ijudi, od kojih svaka 

 strana izabire po dva a ovi, ako se ne mogu sloziti, odabiru petoga clana, koji 

 ce svojim glasom odluciti. 



Clanak 8. daje agi pravo, da kmeta moze dizati sa cifluka u slijedecim 

 slucajevima: 



1. ako zemlju bez zakonite Isprike ne obraduje te zemljeposjednik tim gubi 

 od prihoda, 



2. ako kmet zemlje gospodaru cini statu, 



3. ako mu uskrati placati hak i 



4. ako sta ucini, sto se protivi zakupnom ugovoru. 



Kmet moze bez narocitog razloga ostaviti cifluk, ali ne prije, nego li je 

 ovrhao zito a ako bi to ucinio prije, duzan je davati agi odstetu za stetu, sto bi 

 je tim pretrpio. 



Clanak 9. ustanovljuje, da aga trecinu, sto ga od cifluka ide, ne smije 

 davati nikom u zakup*). 



Clanak 10. zabranjuje agama, kako je to uslijed zloporabe bivalo, kada 

 bi izasli Ijeti na svoj cifluk Ijetovati, kmeta istjeraju iz kuce te da oni u njoj 

 stanuju a kmeta da sile, da im daje hranu. 



Clanak 11. odreduje, da se trecina od sljiva daje u svjezim ili susenim 

 sljivama, ali ne u pecenoj rakiji. 



Najvaznija ustanova u citavoj naredbi je clanak 12., jer nareduje, da se u 

 buduce ugovori o kmetskom odnosaju*) imadu sastaviti pismenote u njima tocno 

 oznaciti duznost zakupnikova, da se tim u slucaju razmirica ima pouzdana 

 osnova, po kojoj ce se prosudivati. Ugovor ima se napisati u dva egzemplara 

 a potpisuju ga obje stranke: zemljevlasnik i ciftcija i to starjesina kmetske kuce. 

 Svaka stranka dobiva po jedan egzemplar. Ovaj kmetski ugovor vrijedi tako 

 dugo, dok je ziv onaj zakupnik, koji ju je potpisao ili dok u osobi zakupnika 

 ne nastane promjena. 



Vaznost ove ustanove sastoji se u tom, sto statuira, da ugovor ne sklapa 

 kmetska zadruga kao juristicka osoba, nego starjesina kuce kao fizicka osoba, 

 jer inace njegovom smrti ugovor nebi gubio valjanosti. I bas ova se ustanova 

 u novije doba u mnogo slucajeva zanemarivala, jer se protiv izricne ustanove, 

 da nakon smrti podpisivaca ugovora valja naciniti novi, zakupni ugovor smatrao 



*) Ovomu protuslovi jedna fetva, sto sam ju malo vise priop6io. 



■') U turskom originalu saferske naredbe upotrebljava se za agrarni odnosaj kmeta prema 

 agi rijes miizare'a. Miizdry' po Zenkeru znaci obradivaca tude zemlje, komu vlasnik daje zemlju 

 i sjeme a on daje vlasniku stanoviti dio roda. Sravni o tom, sto je gore receno. 



