87 



vjecnim te se i nakon srnrti kmetove priznalo pravo zakupa njegovim nasljed- 

 nicima i to ne samo muskim, nego cesto i protiv stogodisnjeg juristickog 

 shvacanja turskog, dapace i zenama. I tako je novija praksa uvela u bosansko 

 agrarno pitanje poticalo razmiricama, koje je bilo kud i kamo vece, nego li su 

 bila sva ostala poticala, koja su prije okupacije uzrokovala agrarne nemire. 



Formulari za agrarne ugovore imali su se po naredbi stampati u Carigradu 

 a ustupati besplatno strankama. 



Ustanova, koja zahtijeva, da pismeni ugovor bude temeljem kmetskom 

 odnosaju, nije se bas sa strane kmetova postivala u onoj mjeri, u kojoj to zahtijeva 

 naredba. Mnogi kmetovi sastavili su doduse sa svojim agama zakupne ugovore, 

 ali daleko vise njih je bilo, koji se za ovu ustanovu nisu brinuli te nisu pravili 

 nikakova ugovora, prem su se, strogo uzevsi, svoje volje time odricaii jedinog 

 neoborivog dokaza za svoje kmetsko pravo. 



Kmetski ugovori. 



Formular za ove agrarne ugovore, litografiran u Carigradu, je papir u 

 velikom formatu, raspolovijen vertikalnom linijom na pola a na desnoj mu je strani 

 turski naslov na lijevoj hrvatski, pisan vrlo lirdavim pismom, gdje je tesko odgo- 

 netnuti, da li je to cirilica, sta li je a i sam tekst vrlo je necitljiv. Nakon duge 

 muke, koju sam potrosio u citanje ovog zagonetnog natpisa, mislim da ima gla- 

 siti: »Osobitni list po nahodku sastavljjeni nacini medju cifluk sahi- 

 bijama i cifcijama zaradi pisanja ugovorni seneta izdajuci se bez 

 pla(5e. U istom ima se slozno popisati skupa obadvi strani i gospo- 

 darski nacini u buducnosti nista ne odluceno*. 



Ispod natpisa, na desnoj je strani turski tekst ugovora, na lijevoj hrvatski, 

 pisan bilo cirilicom, bilo latinicom, prema konfesiji kmeta ili prema tom, da li 

 je bio pri ruci pisar, vjest jednom ili drugom pismu. 



U ugovoru obvezuje se kmet, da ce »na dodanasnji tekuci obicaj« davati 

 sjeme, ,volove, izradu, koja se oko njiva i cajreva odraduje »i sto cifciji 

 prinadlezi, kao komljenje, sijanje i sa svojim volovima oranje i na njive tor i 

 dzubre iznosenje i vrsidbu kao i basci podizanje*. To sve se obvezuje po glasu 

 ovog »kontrata« a sto ce zemlja davati roda, da ce u vrijeme izvrijeci, da ne 

 bude stete, da nece nikada skodu ni zijana prinositi i sto bude »hasulata« da ce 

 u vrijeme zetve, posto se od tog istoga izvadi desetina, »bez da bi se sjeme 

 vadilos od svega »treci tal« davati gospodaru a »dva tala« sa slamom da ostaju 

 njemu. Isto vrijedi i za voce a sijeno da se dijeli na pola. I da ne bi »ove pomenute 

 hakove ista sakrio u svom vremenu izdavati, i bezvremeno cifluk ne ostavljati*, 

 u slucaju pak, ako bi htio ostaviti, to onda u vremenu vrsidbe da mora javiti i 

 dragovoljno izici. 



Qospodar cifluka opet izjavljuje, da cifluk daje pod gornjim uvjetima »na 

 izradivanje*, da ce zgrade popravljati o svom trosku i da od cifSije nede traziti 

 ni hrane ni zobi niti ikakova besplatna posla. Na koncu je formula, da strana, 

 koja postupa protiv ugovora »treba da trpi, sto ju od strane suda postigne«. 



Saferska naredba ne iscrpljuje ni iz daleka svu veliku mnozinu najrazno- 

 licnijih prijepornih pitanja, koja bi nastala izmedu age i kmeta a radi toga morala 

 je nova uprava izdavati cijeli niz naredaba, kojima se pojedine stavke saferske 



