90 



I jos, ako bi koji od rajinskog staleza postao posjednikom te bi otisao, moze 

 ga spahija opet vratiti na njegovu zemlju, ali ako bi proslo vise od 10 godina, 

 neka ga ne dira. 



Resmi cift neka se ne uzimlje od imama, koji posjeduje dzamijski vakuf, 

 ovaj prihod nije zapisan u knjizi a sa imama dignut je svaki avariz'); neka im 

 se za vrijeme, dok budu imami, ne namece. 



I jos, ako jedan raja umre i dopane vjecnosti, bastini mu zemlju sin; nema 

 li sina, ne bastini ju brat, nego ju uzimlje s tapijom, koju drugi ponudi, neka mu 

 je daju. Desi li se, te on ne uzme, neka spahija daje, komu lioce. 



9. Odsjek. 



Ako nekoliko brace posjeduje ocinu zemlju u zajednici a jedan od njih umre 

 i spahija zaiste od njih tapijsku pristojbu, zakon je i dozvoljeno, da ju daju za 

 bratov dio. 



I ako iza umrlog raje ostane malodobni sin, nesposoban posjedu. neka od 

 njega ne isce tapijsku pristojbu, neka dade (zemlju) drugom a kada siroce odraste, 

 neka mu je opet vrati. Sirotinjska tapija^) zabranjena je, oceva zemlja mu je 

 bastinstvo. 



I ako koja raja umre, sinovi mu ne ostanu a ostane kci te zaiste zemlju, 

 posto je ocinja a ona kadra njom upravljati, neka spahija daje zemlju kceri, neka 

 joj ne brani. 



I jos se protivi zakonu, ako bi zena htjela uzimati zemlju, koja je postala 

 mahlul ma i pod tapiju, neka se neda! 



Zakon je, ako neko zemlju, koja se obraduje, ostavi pustu tri godine uzastopce, 

 da mu je spahija, posto je to za nj steta, uzme iz ruku i dade drugom s tapijom; 

 ali neka je daje njemu (t. j. prvasnjem posjedniku), ako bi ju uzimao s onom 

 tapijom, sto bi ko drugi davao. 



Planine, brda, livade i zemlje, koje se uslijed povodnje ne mogu orati, ako 

 ostanu puste, ne postaju time tapuje mustehik. 



I jos, mjesta, koja su opredijeljena za pasu stoke gradana i seljana, protivno 

 je zakonu obradivati i zabranjeno zagraditi. Posto je to opca steta, neka se ne daju 

 pod tapiju. 



I ako bi jedan raja umro ili bi se iz domovine iselio a zemlja bi mu ostala 

 mahlul pa bi je sam spahija zaposjeo, ne postaje ona has, potrebno je da ju daje 

 drugome. 



I od zemalja, koje su uknjizene u tefteru, po zakonu je, da spahija uzimlje 

 cetvrtinu a na onakim zemljama, gdje rada rod od vinograda i basce opet je 

 zakon, da se uzimlje cetvrtina. 



I jos ako bi beglerbeg nekim spahijama davao knjigu i poslao ju kadi jama, 

 da spahijin prihod i resum za stanovito vrijeme utjeraju, protivno je zakonu, 

 izdavati ovakove naloge kadijama. Kadijama nece biti prikora ako nalog ne 

 izvrse. 



*) Namet. 



») Uksuz tapusi. 



