91 



10. Odsjek. 

 desetini. 



Od p§enice, jecma, zita, prohe, zobi i krupnika uzimlje se desetitie sa sala- 

 rijom od 8 kila 1 kila, od svake mudde^) 2V2 kile. Posto je spahija naplatio 

 salariju, neka u ime hrane ne iste nista, jer je umjesto hrane kao relutum usta- 

 novljena salarija. Od ostalog zrnata zita, nohuta, borcaka, pamuka, lana, suhog 

 grozda i smokava uzimlje se desetina a salarije nema. Zakonu odgovara, uzimati 

 od vinograda i vrtova desetinu, all da raji ne bude tesko, upisan je mjesto toga 

 resum. 



I jos, ako spahija izdade vakufsku ili emirsku zemlju s tapijom a ne bude 

 basca ili vinograd te se ne moze ni sijati ni obradivati, neka ne trazi kao od 

 basce. 



I orasi, koji bi od starine bili na rajinom cifluku daju desetinu, ali koji bi u 

 planini i po brdima bili, spahijini su, neka ih on uzimlje. 



I jos od raje moze se ponovno desetina uzeti, ako nebi obradivao zemlju 

 svoga sahibierza, nego bi obradivao u drugom timaru, onda neka mu se silom 

 uzimlje dvostruka desetina. 



I jos duznost je rajina, da spahijino zito dobavi do hambara, ali da ne bude 

 dalje od dana hoda; u tom slucaju neka se zahtjev ne izvrsava. 



14. Odsjek. 

 slobodnom timaru. 



Zakon je da su alajbegluk, subasluk, ceribasluk, miralemluk, dizdarluk i 

 causluk slobodni timari; osim ovih drugi nije Slobodan. I obicajni rok za robove 

 i robinje je tri mjeseca a za zivotinju jedan mjesec"). I u takovom timaru nije 

 zapisana krvarina (beva)*) uzimlje ga sandzakbeg a inace vlasnik timara. 



Ako se na jednoj zemlji uhvati ris ili tigar, koza je sandzakbegova. 



Svekolike globe i kazne na slobodnom timaru su sahibierzove i sandzak- 

 begove. I ako bi dosla potreba, da se. ko objesi te se od strane serijata stavi 

 zahtjev, neka se u ime zamjene za kaznu (bedeli sijaset) ne uzimlje ni jedna 

 akca a na zemljama, na kojima se pomiluje, nema bedeli-sijaseta. 



Rajinske zemlje kupovati i prodavati protivno je zakonu, osim ako to bude 

 sa znanjem spahijinim; ali ako se proda posjed, neka spahija uzme desetinu od 

 novaca. I ne bivsi spahijine privole nije prodaja i kupnja pravovaljana. 



I jos neka spahinska i cinovnicka klasa vrijeme, kada se mjeri harman, 

 dulje od jednog tjedna ne odgada, ako bi ga odgodili i nebi izmjerili, neka seoski 

 imam i cehaja i ostali starjesine, sastav se, izmjere zito i posalju do hambara i 

 predadu a poslije neka mu (spahiji) ne koristi prigovarati, da su bez njegova 

 znanja protupravno izmjerili. 



Ovako znajte! 



Pisano pocetkom sevala god. 982. (sredinom januara 1575.). 



Izvadio iz kanuna najslabiji rob, pobozni siromah Feridun, nisandzija Visoke 

 Porte. 



») Kila je turska mjera za zito = 36 litara, mudde = 20 kila = 720 I. 



') Ovo ie nerazumljivo. 



') Hammer 0. c. Cita juva = gnijezdo. Vidi u popisu imena beva. 



