93 



p6 kila p§enice i p6 kila jecma a ako imadu vinograda, zapisana je desetina od 

 vina i resmi-bostan te sitnarije i konji, kao i u ostale raje. A na mjestima, gdje 

 bude sijena, daju za sijeno desetinu a na kojim nema te nije nista zapisano, neka 

 im se ne uzimlje nista. I neka su oprosteni od svih obicajnih daca (tekjalifi urfije). 



I po dvije akce, sto se uzimlje u bosanskom vilajetu i na drugim mjestima, 

 uzimlje se o Ilin-danu. 



I na mjestima, gdje je upisan porez od sijena i pcela, rok mu je ravno na 

 pocetku augusta. I porez od pcela uzimlje se tamo, gdje ima 10 kosnica, po jedna 

 kosnica, a tamo, gdje nema 10 nego 8 ili 9, uzimlje se od svake kosnice po jedna 

 akca i po, vise neka se ne uzimlje. A porez za bostan, po 2 akce, uzimlje se na 

 Mitrov-dan (kasum), a osim njega neka se uzimlje od zelja, luka i slicnoga desetina. 



Od inovjeraca se jos uzimlje spendze 25 akci a od poturcenika ozenjenih 

 po 22, od neozenjenih, ako nisu punoljetni po 12 akci. A ako musliman ili inovjerac 

 umre te je prije smrti pokupio svoj prihod prvasnje godine, daje spendzu u cijelosti, 

 jer je to zaostatak od odmjerene dzizije: neka se prema tom postupa! I rok 

 spendze ustanovljen je na 2. ili 3. marta. 



I posto su mukate od cifluka dokinute, upisana je desetina i salarija. I sala- 

 rija je od sto snopova tri snopa a od sto kila tri kile. Vise neka se ne uzimlje. 



A hajmani, koji se nalaze na ciflucima, neka se pisu kao raja na svojim 

 prvobitnim mjestima i spahiji svezu a vlasnik onoga cifluka, gdje bi zemlju 

 prihvatili da ju obrade, neka im ne smeta. 



I ako bi koji raja svoje volje otisao sa svoje zemlje a neko drugi bi se na 

 njegovu zemlju upisao, a onaj raja bi se poslije vratio na svoje mjesto, povratiti 

 ce mu kadije njegovu zemlju, a ako bi onaj (drugi) uzeo ju makar i s tapijom, 

 efendije ce po serijatu uzeti trosak a bastinu povratiti; to neka ne prijece. 



I raji, koja je na hasovima i slicnim zemljama, neka niko ne cini i ne 

 dopusta nepravde. 



I za basce, njive, livade, vocnjake i mlinove, koji su kod prvasnjeg popisa 

 recenog vilajeta upisani kao hasa i nisu prodani tapijom te neki nisu imali 

 posjednika, nego su se pokvarili i zagubili a neki su dospjeli u posjed spahija, 

 predlozeno je, da se izvade iz hasaluka i zapovjedano, da se na drazbi dadu 

 onim, koji bi ih iskali tapijom i kogod bi vise ponudio te na njemu ostanu, onomu 

 se daju i zapisuju. I uzimlje mu se resmi tapu i salje u drzavnu blagajnu i tako 

 zapisuje. A kada se siju i zanju, uzimlje im se desetina i salarija. 



I daju mlinarinu (resmi-asijab). 



I onaki mlinovi, koji rade vrijeme od 6 mjeseci, neka daju 15 akCi a od 

 onih mlinova, koji rade ravno 12 mjeseci, uzimlje se 30 akci resma a od onih 

 mlinova, koji rade 3 mjeseca, uzimlje se 9 akci mlinarine. I ta se mlinarina 

 uzimlje, kada dospije novo zito. 



I onaki hajmani^), koji dolaze u jedno selo te stanuju a nisu zapisani u 

 onom selu, gdje stanuju kao raja, nego su zapisani rajom kojemu drugom spahiji. 



*) Rijec hajman nisam mogao naiii u rijeSniku, ali valjda je naCinjena od hajma = Cador 

 .sa perzijskim sufiksom — an. I po smislu ove i jedne gore navedene ustanove biti 6e to neka 

 vrst nomada, koji dolaze i prolaze, te bi, ako se na jednom mjestu dulje zadrze i orali. SliCno 

 nesta ima u nekim planinskim krajevima Hercegovine, gdje cobani iz daleka dogone stoku na 

 Ijetovanje i Cesto oru tudu zemlju. Ovake njive upotrebljavaju samo jednu godinu a slijedeiiu 

 uzorati tt ju onaj (^obanin, koji prvi dode. Hakovi daju ise naravski vlasniku zemlje. 



