95 



U pocetku rebiulevela 956. (= 30, marta 1549.) 

 Iz kanuname drinopoljske od godine 973. 



IV. 

 II. Odsjek. Tunia5 naro5itih odnoSaja kr§<^ana. 



Neka na citavu kucu, gdje ima upisan beglucki vinograd, rade po tri dana 

 na godinu a gdje nema begluckog vinograda, neka zemlju ne obraduju i kada 

 se od krscana prema carskom tefteru uzimlje hak, neka im se ne uzimlju konj 

 i kola na silu i neka se ne gone na tezak posao (juklu is). I oni krscani, koji 

 nisu na timaru raja, nego dolaze iz vana da siju timarsku zemlju, duzni su, donositi 

 sahibi timaru desetinu do seoskog hambara. 



I ako jedan od krscana, koji je dosao iz inozemstva, umre u Turskoj, te bi, 

 nakon sto se isplate dugovi, ostala kakova ostavstina, neka ju kadija popise i 

 uzme u ruku. Ako bi iza umrloga neko podnio tuzbu radi nasljedstva ili oporuke 

 te bi trebalo muslimanskih svjedoka a svjedok bi bio krscanin te bi posvjedocio 

 za oporuku i nasljedstvo, posto je to po serijatu dopusteno, neka se onako prizna, 

 kako on posvjedoci, i neka nema zapreke. 



Ako radi oporuke i nasljedstva nebi bilo parnice, neka se ona ostavstina, 

 koliko god je bilo, sa znanjem kadije popise i sacuva na sigurnom mjestu i neka 

 u tu ostavstinu ne dira ni bejtulmaldzija niti ko drugi. Ako poslije iz domovine 

 onog umrloga dode kogod po ostavstinu, treba izvjestaj i inventar ostavstine 

 dostaviti Visokoj Porti a kada Visoka Porta zapovjedi, da se razvidi, je li onaj 

 covjek doista iz zemlje pokojnikove a pismo, sto ga je donio, tamosnjeg bega i 

 da li je dosao za taj posao, i kada se to uspostavi, neka se dade visoka zapovjed, 

 da se ostavstina preda covjeku, koji je po nju dosao a za ostavstinu neka se 

 brinu sudci pomenutog krscanina i neka ju razdijele. I od ovakih krscana, koji 

 su dosli iz inozemstva, neka se ne uzimlje pristojba za ostavstinu. 



(Iz kanuname od godine 973.) 



V. 



Nekoliko agrarnih mesela'). 



1. Desetina — harad. 



Pitanje: Ako je u jednom selu vrtova i basca, na koje je u tefterhani zapi- 

 sana desetina, moze li spahija zahtijevati harac, jer je harac korisniji od desetine? 



Odgovor: U ovom vilajetu nema nikako desetinske zemlje; pod imenom 

 desetine uzimlje se harac mukaseme. Samo jer se je na mnogim mjestima 

 uzimalo u ime harac-mukaseme deseti dio muvezafa, smatra se opcenito dese- 

 tinom a ako harac mukasema zemlje ne podnosi vise od desetine, nije nikako 



*) Mesele znaCi pitanje a kateheti5ka forma pitanja i odgovora, koju nalazimo i u fetava, 

 bijaSe u islamskoj sholastici vanredno oblubljena za vulgariziranje pojedinih znanosti. Broj ovakih 

 katekizama, gdje se pitanja izmjenjuju odgovorima, bijase vanredno velik a oblik mesele, kojim 

 se osobito za ucenje teoloskih struka sluzilo, upotrebljavao se je i za propagiranje agrarno-pravnih 

 naCela kao i drugih juridickih pitanja. Da se citaoc bar donekle upozna sa formom i sadr2ajem 

 ovakih mesela, izvadio sam iz jednog lijepog kodeksa, pisana god. 1182. gornju seriju te ju pri- 

 opcujem. 



