ere saa hoje, at en Mand kan stige 5 Fod op og dog endnu 

 have Grene 24 Fod over sig. Lignende Skildringer giver 

 Vahl i sin utrykte Dagbog fra 1828 fra samme Fjord: Betula 

 alba (o: B. odorata) 1 ) fandtes paa flere Steder, men de fleste 

 vare isaer ved Roden noget krogede, hvorpaa flere haevede sig 

 omtrent til 6 Fods Hejde med V2 Fods Tykkelse; dog saa jeg 

 ogsaa enkelte, som vare fuldkomment ranke. Et fortrinligt 

 Billede af disse Birke har Kornerup meddelt (Geogr. Tids- 

 skrift, Bd. 4, S. 6), hvor han ogsaa naermere omtaler Vegeta- 

 tionen (se ogsaa Meddelelser om Gr0nland, Bd. II, S. 12.). 



I Agdluitsokfjorden fandt Vahl 1828 en Maengde 

 Birketraeer, af hvilke nogle vare temmelig hoje; dog vare de nu 

 meget udhuggede, da der i mange Aar har vaeret nugget Braende 

 til BVug ved Lichtenau. Efter Rink naaede de endnu paa 

 hans Tid 12 Fods Hejde i Lichtenaufjorden. 



Om Tunugdliarfikfjorden skrev Vahl 1828: Elven leb 

 her gjennem en liden Dal , der var opfyldt med et naesten 

 uigjennemtraengeligt Birkekrat, hvoriblandt der fandtes flere store 

 Traeer, der fra del Sted, hvor Stammen begyndte at haeve sig i 

 Vejret (thi de vare alle mere eller mindre krogede) vare 6 til 8 

 Fod hoje og undertiden ved Roden 1 Fod tykke. Og om den 

 samme Fjord lyder Kornerups Vidnesbyrd: en yppig Plante- 

 vaext med naesten uigjennemtraengeligt Birke- og PilekraU. Traeer 

 taler han ikke om, men hvor meget kan der ikke vaere nugget 

 bort og er der sikkert hugget bort mellem 1828 og 1876. 



Paa lignende Vis lyde ogsaa Beretningerne fra Erik den 

 Rodes Bostad, Igalikofjorden, og ved Narsalik faar man 

 efter Rink lige saa udmaerket Birkebraende som ved Julianehaab 

 (Rink, Gronland, III, S. 332, 355). 



Hvor langt Birkeregionen straekker sig op paa Vestkysten, 

 kan jeg ikke sige; men den synes ikke at naa helt op til 



*) 1 alle Bestemmelser holder jeg mig til Langes "Conspectus floras Groen- 

 landicae* i Meddelelsernes 3die Bind og Supplementet hertil Hans No- 

 menklatur er maaske med et Par Undtagelser overalt anvendt. 



