Frederikshaab (61 59' N. B.). Paa 0stkysten synes den ikke at 



Andes. Heller ikke har jeg bestemte Oplysninger om den Hejde 



over Havet, til hvilken Birkeskoven stiger op, men den er 



aabenbart meget ringe og synes ifelge Data, der findes hos 



Vahl, naeppe at vaere over et Par Hundrede Fod, selv om 



enkelte Individer i forkroblet Form skulde naa langt hejere 1 ). 



Der findes sikkert ikke nu saa tykke Stammer som i aeldre 



Dage, og naeppe naar Birken her den 'Sterrelse, som Forholdene 



virkelig tillade den. Her, i Egnene for Islaendemes 0sterbygd, 



har der vist baade paa deres Tid og ikke mindre i det seneste 



Aarhundrede vaeret hugget voldsomt i Skoven, og det gaar 



naturligvis isaer ud over de tykkeste og hejeste Traeer. De 



sterste Dimensioner, jeg finder angivet fra dette Aarhundrede, 



ere: Betula odorata 1215 Fod, sjaelden 18 Fod hej, og 



6 8( 1 2) Tommer tyk. 



Der ligger for mig en Raekke Stamme-Tvaersnit, sendte til 

 Botanisk Museum af Kolonibestyrer C. Lytzen i Julianehaab; 

 de vise felgende Sterrelser: 



Aarriogenes Gjen- 



nemsnitsbredde paa 



sterste Radius. 



0,66 

 1,35 

 1,50 

 1,10 

 1,16 

 1,63 

 1,48 



0,43 



1,28 



Nr. 19 ere fra Tasermiut, 1011 fra Kirkeruinen ved 

 Kakortok. Den tykkeste Aarringbrede er altsaa 1,63 Mm., den 

 mindste 0,43; Gjennemsnitstykkelsen 1,2. 



) I det nordlige Finmarken er det efter N. Lund 3500 Fod; paa Island 

 fandt Grenlund Birkekrat paa Vindbelgr til 1660 Fods Hejde. 



