10 



Davisstraedet til det hvide Hav er det Birken og udelukkende 

 denne, som er det lsengst mod Nord og hojest op paa Bjaergene 

 gaaende skovdannende Trae. Gaa vi est for det hvide Hav, er 

 det forst Gran (indtil Ural), derefter Laerk gjennem hele Sibirien 

 til Behrings-Straedet, og gaa vi over til Amerika, saa er det 

 gjennem hele dette Land atter Gran (Hvidgran, Picea alba), om 

 end med indblandet Birk (Betula papyracea) som underordnet 

 Bestanddel, der danner Skovgraensen. At Skandinaviens og 

 Laplands nordligste og hojeste Skovregion er Birkeregionen, er 

 vel bekjendt; derimod kan det vaere, at man vil bestride Rig- 

 tigheden af at henlaegge Island under Birkeregionens Omraade. 

 Island horer imidlertid efter min Mening ubetinget til det sub- 

 arktiske Omraade, naturligvis med sine hojere Egne gaaende op 

 i Alperegionen. Fra aeldre og fra nyere Tid foreligger der Be- 

 retninger om Skovvaexten paa Island, og disse Skove ere Birke- 

 skove 1 ). Jeg skal anfore nogle faa af disse Angivelser til Sam- 

 menligning med Gronlands Birkeskove. Saaledes skriver Gron- 

 lund: Den smukkeste og bedst vedligeholdte Birkeskov, som 

 jeg selv saa, var Fnjoskadals-Skoven i Nord-Island, i hvilken der 

 fandtes Traeer paa 12 18 Fods Hojde, og efter Thoroddsen 

 er den storste Skov i Island, isaer hvad Traeernes Storrelse an- 

 gaar, ubetinget Skoven ved Hallormsta5ir paa Ostlandet. Birken 

 haever sig over det mindre Krat i ranke Stammer til en Hojde 

 af 2530 Fod; en Maengde Stammer have en Fod over Jorden 

 et Omfang af 1516 Tommer, nogle over 20 Tommer, og 

 Omfanget af en var 28 Tommer . Grenlands Traeer naa altsaa 

 ringere Hojder end Islands. 



Tager man endvidere Hensyn til, at der aarlig omhugges 



1 ) Naermere vil kunne Andes i Olafsen og Poulsens Rejse, S. 90, hos 

 J. Anderson (1748, S. 23 i Nachrichten von Island etc., hos Thorodd- 

 sen (Islands Beskrivelse, oversat af A. Helland, Kristiania 1883; S. 67, 

 68); hos Chr. Grenlund (Karakteristik af Plantevaexten paa Island, i 

 Naturhistorisk Forenings Festskrift; Kjbhvn. 1884, S. 13 14), og hos A. 

 Feddersen (Geografisk Tidsskrift 9de Bd. 1887). Babington har ogsaa 

 samlet nogle Data i sin Revision of the Flora of Iceland*. 



