og braendes, isaer til Kul til Brug for Smedene, en Maengde 

 Traeer, og at dette har gaaet for sig i Aarhundreder, og at, 

 hvad Prof. Johnstrup har gjort mig opmaerksom paa, Hus- 

 dyrene edelaegge al Opvaext i stor Maalestok, vil man kunne 

 forstaa, at Sagaerne ikke fare med Usandhed, naar de fremstille 

 Island som adskillig rigere paa Skov paa Landnamstid end nu. 

 Ogsaa Naturen udrydder undertiden sit eget Vaerk; jeg kan som 

 Exempel henvise til Feddersens Skildring af en i Gejsirdalen 

 ved en vaeldig Flom i Sand og Grus begravet Skov; et i Botanisk 

 Museum vaerende Tvaersnit af en Stamme, der er udgravet af 

 Gruset, er aldeles frisk, Tvaersnittet er c. 19 Cmt. og har 80 Aar- 

 ringe, der i Middeltal ere 1,7 Mm. tykke paa den sterste Radius 

 (0,5 Mm. mere end Grenlands). Det synes i evrigt at vaere isaer 

 paa JNord- og Ostlandet, at Birkeskovene findes, og hele Island 

 maa derfor aabenbart ligge inden for Birkeregionens Omraade. 



Ogsaa Faereeme maa laegges ind under dette, skjent ingen 

 Birke nu til Dags voxe der. Sandsynligvis er det ogsaa her Men- 

 nesket, der har udryddet Traevaexten (Stammer findes i Moser) 1 ). 



Der er saaledes i det store en betydelig Lighed mellem 

 Grenlands Sydkyst fra c. 60 62 N. B. og Island, Skandinaviens 

 og Laplands nordlige Dele. Det kunde se ud, som om Hooker 

 har Ret, naar han ("Outlines of the distribution of arctic plants*) 

 regner Grenland for i plantegeografisk Henseende at here til 

 Europa. Og det er jo ikke blot Birkeskoven, som de naevnte 

 Lande have paa Traevaextens Nordgraense, men med Birkene 

 felge overalt de samme andre Traeer og Buske: Ren, El, Ene, 



1 ) At Traegraensen i Skandinavien og Lapland for evrigt flyttes nedad i vor 

 Tid , er iagttaget af mange. I Vest-Finmarken og Nordland saa jeg selv 

 mange Birke-Lig oven for den nuvaercnde Traegraense. Om noget saa- 

 dant ogsaa skulde kunne findes i Syd-Grenland, maa fremtidige Rejsende 

 oplyse om. Om Forklaringen af detle Faenomen er man naeppe enig. 

 Naermest Uggende er vel en Forandring i Klima. I Hjelts og Hults 

 Afhandling om Vegetationen i Kemi Lapmark antages dette, og der hen- 

 vises S. 82 til Blytts Theori om, at vor Tid skal vaere fattigere paa 

 Fugtighed end den naermest forudgaaende. 



