24 



At det er Sydgronlands mildere og fugtigere Klima, der er 

 Grunden til, at Traevaext har kunnet udvikle sig i de mod Hav- 

 vindene beskyttede Dale, kan der ikke vaere Tvivl om, thi Traeer 

 fordre som bekjendt en lang Vegetationstid for at Veddet kan 

 modnes; og at det er de klimatiske Overensstemmelser, som 

 har sat Birkeskoven paa Traevaextens yderste Poster saavel i 

 Gronland som paa Island og i Skandinavien, er der for mig heller 

 ikke Tvivl om. Birken er aabenbart et yderst nojsomt Trae, der 

 kan taale megen Fngtighed, baade i Jorden og i Luften, og som 



jeg saaledes anfore, at Mineralogen Joh. Steenstrup fandt, at For- 

 dampningen i Umanak (70 40' n. B.) fra V 1879 31 /s 1880 havde over- 

 skredet Nedboren med 355 Millimeter (Meddel. om Gronland, IV, S. 76). 

 I Upernivik (72 47' N. B.) klage de europaeiske Beboere almindelig over, 

 at deres Mebler revne paa Grund af Torhed (meddelt mig af Gand. 

 V. Ussing). I mange Beretninger af arktiske Rejsende klages der over 

 den staerke Terst, som de lide under, isaer paa Slaedefarter. I believe, 

 the true cause of such intense thurst is the extreme dryness of the air, 

 when the temperature is low siger Sutherland fra Cornwallis Island 

 (se 1, p. 404 og 492). Isens og Sneens hurtige Fordampning i Hojnorden 

 under Vinteren, isaer naar der blaeser terre Vinde og ved en Temperatur, 

 som kan vaere langt under 0, omtales af Nares (I, p. 225; U, 134 og 

 o.St.); Fugtigheden fordampede af Jorden under Lobet af Vinteren, saa 

 at det overste Jordlag i 23" Dybde blev et lost Pulver; fremdeles af 

 Payer (1. c. p. XXVI); Pansch (1. c. p. 8), Richardson (II, p. 98, 100), der 

 siger om Fordampningen, at den er going on with a rapidity that would 

 scarcely be credible to one ignorant of the extreme drynes of the air in 

 an arctic winter*; Hayes p. 218, o. a. Ogsaa D. Grantz taler, uden dog 

 at naevne Egnen, om den terre Luft i Gronland, og om, at der om Som- 

 meren danner sig Salt i Vandhullerne paa Klipperne ved Vandets Fordamp- 

 ning (I, 57, 58). Om Torheden i det Indre af Isfjorden paa Spitzbergen 

 skriver Nathorst (Spetsb. Karlvaxter S. 51). At Snefaldet i Hojnorden 

 virkelig er ringe, udtales bestemt af forskjellige; under Discoverys Over- 

 vintring paa 8144'N. B. oversteg det efter Hart naeppe l x /a Fod. Nares 

 omtaler den samme ringe Maegtighed og Hojdernes Snebarhed allerede i 

 Februar og Marts i sin Voyage I, 188, 232, 273, 275, 312. Se ogsaa 

 Pansch i Petermanns Mittheilungen 1871, S. 217 og den botaniske Del 

 af Zweite deutsche Nordpolexpedition , S. 6; Heuglin, .Reisen nach 

 dem Polarmeere, I, S. 152. Jeg ved ikke om Blytt har vaeret helt 

 opmaerksom paa, at Polarlandene have en saa tor Luft, men i alt Fald 

 er hans Paavisning, at de arktiske Planter have holdt sig der paa 

 Norges Fjaelde, hvor der er mest Kontinental-Klima (se Englers Jahrb. 

 II, 3) vel i fortrinlig Overensstemmelse hermed. 



