25 



kan trives godt i et insulaert Klimas fugtige, mere ens varme Luft. 

 Derfor trives den i de tre naevnte Lande; men aftager Luft-Fug- 

 tigheden og voxer Kulden, viger den tilbage og bukker under i 

 Kampen med Naaletraeerne. Derfor viger den tilbage for disse 

 i det nordlige Uusland fra det hvide Hav af og gjennem hele 

 Sibirien og Nord - Amerika. Rimeligvis vil i disse Egne et 

 mere kontinentalt Klima, en ringere Luftfugtighed og kolde, fra 

 Polarhavet blaesende Vinde vaere Grunden til, at den ikke laengere 

 kan staa sig over for Granen og Laerken, og forst syd for disses 

 Nordgraense, i La3 af dem faar Kraft nok til at haevde sig en 

 Plads. Jeg kan i ovrigt ikke undlade at henvise til Mi dd en- 

 do rffs interessante Studier over Traevaexten og Traeerne i den 

 gamle Verdens nordligste Egne i hans beremte Kejsevaerks 

 4de Bind. 



At det baade i Gronland og i Island-Skandinavien er den 

 samme Faktor, der fremkalder den klimatiske Overensstemmelse, 

 er jo aabenbart; det er Atlanterhavets varme Vand eller Arme 

 af Golfstrommen ; og at Gronlands Klima i Henseende til Var- 

 men staar saa langt tilbage for INorges paa de samme Bredder 

 har jo sin vel bekjendte Grund i dets Isdaekning og Polar- 

 strommen langs dets ostlige og sydvestlige Kyst. Aars-Isothermen 

 gaar derfor ogsaa efter Berghaus's Atlas fra Labrador over 

 Sydspidsen af Gronland nord om Island og nord om Norge, 

 idet den forst ved Varangerfjord bejer ind i Europa. 



Birkeregionen indtager i Gronland kun en lille Brekdel af 

 det hele af Plantevaext optagne Land; alt det ovrige maa vi 

 henfore til den alpine Region; denne straekker sig saa langt 

 i Hojden over Havet og saa langt mod Nord, som Jorden er 

 blottet om Sommeren, og er naturligvis ikke et ensartet Vaext- 

 omraade. Der er en ikke ringe Forskjel paa Plantevaexten paa 

 de forskjellige Steder, alt efter de klimatiske Forhold, Jord- 

 bundens fysiske Natur, Haeldning og Exposition m. m. I store 



