27 



periores, i Norge Alpium latera superiora). Tillige indbefatter 

 jeg under Lynghede og Fjaeldmark, hvad Wa hi en berg vil kalde 

 Alpes marilimaeo, det vil sige Oerne og de yderste Forbjaerge, 

 der faa deres alpine Natur mere paa Grund af Blaesten end af 

 He-jden over Havet. Allerede i Mellemgronland vil man finde 

 mange Exempler paa, at Plantearter, der af Wahlenberg be- 

 tegnes som karakteristiske for Sneregionen i Norge, naa ned til 

 Havets Niveau, f. Ex. Ranunculus nivalis og pygmceus, Pedicu- 

 laris hirsuta og flammea, Alsine bifiora, Erigeron unifiorus, Car- 

 damine bellidifolia o. a. En Lavregion med Masserigdom 

 som i Norge kjender jeg derimod ikke fra Gronlaud. 



Sammenlignes Gronlands eller i det hele Hojnordens alpine 

 Region med Schweiz's, da er der Here i 0jne faldende Forskjel- 

 ligheder, som jeg her blot skal pege paa. I Alperne Andes 

 endnu op til 8 9000' Hojde, oven for Traegraensen, et sammen- 

 haengende taet Gronsvaer, dannet af Graes og Alpeurter, mellem 

 hvilke der er mange bredbladede eller hoje og bladrige Urter, 

 foruden de lave og dvaergagtige Alpeplanter, som Hojnordens Alpe- 

 region alene kan fremvise; og medens de buskagtige Jord-Laver 

 spille en fremragende Rolle i Hojnorden, ere de sjaeldne i Al- 

 perne, hvor de fleste Laver ere haeftede til Sten. For ovrigt 

 henviser jeg til Christs Pflanzenleben der Schweiz. 



II. Pilekrattene og TJrtemarken. 



Inde i Bunden af Dalene, i Saenkninger mellem Bjaergene, 

 hvor Vandlob ile ned, paa lune, solrige Steder ved Foden af 

 Klippevaegge , hvor Muld har kunnet samle sig, og hvor Jorden 

 holdes fugtig af det fra Klipperne nedsivende Vand, finder man 

 en Kratvegetation ikke blot i Birkeregionen, men mange Bredde- 

 grader nord for denne og stigende meget he-jere op paa 

 Bjaergene. 



De kratdannende Buske ere felgende. 



Ellen (Alnus ovata var. repens) spiller en ringere Rolle, 



