30 



Fjaeldmarken i Mellemgrenland, men gaa ogsaa op til det aller- 

 nordligste som espalier-dannede Buske. 



Heller ikke ved jeg sikkert , til hvor stor Hojde over Havet 

 Krattene gaa op ; nord for Holstensborg traf jeg et Par Timers 

 Vej inden for Bunden af Sondre Kangerdluarsuk et saerdeles 

 frodigt Krat, der efter Aneroidbarometret maa ligge c. 726 Fod 

 over Havet. 



Gronlands 0stkyst synes i sin sydlige Del at have lige saa 

 frodige Krat som Vestkysten; Graah taler om en yppig Vaext 

 af Vidier med Stammer paa 2" Tykkelse, voxende sammen med 

 Kvaner og andre Planter. Selv ved Franz Josefs Fjord bliver 

 Pilen 1 ) 12 M. (36') Jang med et Tvaermaal af 3 Ctm. (c. 1"), 

 men kratdannende er den naeppe , da Stammerne ligge ned, 

 bugtede ud og ind i Slangeform (Buchenau S. 48). 



Jeg har allerede ovenfor (S. 13) peget paa den maerkvaerdige 

 Forskjel, der er mellem Nord-Amerika og Skandinavien paa den 

 ene, Gronland paa den anden Side i Henseende til Artsantallet 

 af Pile. 



Det taetteste og hojeste Pilekrat, jeg selv saa i 1884, var 

 det omtalte ved S. Kangerdluarsuk nord for Holstensborg. Ved 

 Foden af en hoj og stejl Bjaergvaeg havde der mellem sterre 

 og mindre Klippeblokke samlet sig en Maengde Forvitringspro- 

 dukter, der havde givet Plads for en med Tiden rimeligvis 

 yppigere og yppigere Plantevaext. Bjaergvaeggen vendte, saa vidt 

 jeg skjonnede, mod Syd-Vest eller Vest, men ellers havde alle 

 de Krat, jeg har set, en sydlig Exposition. Pilene voxede i 

 dette Krat saa taet, at man kun med stort Besvaer kunde bane 

 sig Vej mellem dem, og i Reglen kom man lettest frem ved at 

 bukke sig ind under dem. Deres Hojde var indtil 6 8', og 

 Tykkelsen som et Haandled. Den morke, rige Muld, i hvilken 

 de voxede, var ganske fugtig og vaad, paa sine Steder naesten 



l ) Salix arctica Pall., maaske identisk med S. groenlandica; se Langes 

 Conspectus p. 109. 



