33 



Jordens Fugtighed er jo netop ogsaa en vaesentlig Betingelse 

 for denne Vegetations Udvikling, og langs med Baekbredderne 

 staa alle Urter taettere og hejere, Mospuderne ere fyldigere, 

 mere svulmende, det hele friskere gront. I Lyngmarken og de 

 andre Dale ved Godhavn Andes der mange Baekke, og her var 

 Plantevaexten saerlig frisk og yppig, som alt omtalt i Rejse- 

 beretningen (S. 188). 



Der findes dog ogsaa mere torre Pilekrat, hvor baade 

 Urter og Mosser ere faerre tg mindre frodige, saaledes som 

 min Rejseberetning alt vil have omtalt, og at der findes Over- 

 gange mellem Krat og Lynghede, maa jeg ogsaa antage, skjent 

 jeg kun har set faa Antydninger deraf (se 9de Afsnit). 



l T rterne. En Maengde Urter ere knyttede til denne Jordbund 

 mellem Pilene, naar ikke Krattet er saa test, at Jorden blot 

 daekkes af raadnende Blade. Foist vil jeg naevne K van en 

 [Archangelica officinalis), skjent den ikke kjendes laengere Nord 

 paa end til c. 70 N. B. og heller ikke findes i alle Pilekrat, 

 men fordi den er den storste og tillige spiller en stor Rolle for 

 Grenlaenderne som en Slags Delikatesse. Af de Rejsendes 

 Skildringer (f. Ex. Giese ekes Dagbog, Worm skj old , Graah, 

 Raben, Kornerup o. a.) fremgaar, at den er meget almin- 

 delig i det mellemste og isaer det sydlige, og ogsaa gaar langt 

 op paa Ostkysten 1 ). 



De ovrige Urter, der findes i Pilekrattene , gaa selvfelgelig 



1 ) Th. Holm har i Beitrage z. Flora Westgrenlands* kaldt den Formation, 

 som jeg i min Rapport og senere i Botan. Meddelelser* kaldte Krat- 

 tenes og Baeklejernes- , for die Archangelicaformation*. Dette er en 

 besynderlig Bensevnelse , naar man erindrer, at han selv skriver: Die 

 Archangelica selbst ist ubrigens durchaus nicht in Gronland gemein, 

 trotzdem dass man haufig geeignete Standorte findet*. I Langes Tillaeg 

 til Conspectus findes den dog nu opfert som Almindelig i Fjordene 

 indtil 69 , hvilket utvivlsomt er rigtigt. Naar Lange tidligere opferte 

 Voxesteder for den, beroede dette sikkert paa, at den er sjaelden I Herba- 

 rierne, dels fordi den er saa stor og vanskelig at terre, dels fordi den 

 er saa bekjendt for alle Rejsende, at de undlade at samle den. Men 

 xii. 3 



