35 



*P.hirsuta, *P. lapponica, * Veronica alpina, *V. saxatilis, Pyrola 

 minor, P. sepunda, *Cassiope hypnoides, * Campanula rotundifolia, 

 Antennaria alpina, Hieracium atratum, * Gnaphalium norvegicum, 

 G. supinum, * Taraxacum officinale, *Oxyria digyna, * Polygonum 

 viviparum , Corallorhiza innata, Habenaria albida, Listera cor- 

 data , Platanihera hyperborea, *Tofieldia borealis , Juncus arc- 

 ticus, biglumis og triglumis paa de fugtigere Steder, *Luzula 

 parviflora , multi flora og *spicata, Car ex scirpoidea, C. J estiva, 

 C. alpina, C. rariflora, *C. hyperborea, C. lagopina, C capitlaris 

 0. s. v., Calamagrostis phragmitoides , C purpurascens , Festuca 

 rubra, *Trisetum subspicatum, *Phleum alpinum, *Poa alpina, *P. 

 glauca, P. nemoralis, *P. pratensis, P. flexuosa, *Aspidium Lon- 

 cliiiis, Botrychium Lunaria, * Polypodium Dryopteris, *Cystopteris 

 fragilis, *Equisetum scirpoides , *E. arvense, E. silvaticum, E. 

 variegatum, Lycopodium - Arter. Af stor Vigtighed er endelig 

 ogsaa Salix herbacea. Til de sjaeldnere Arter maa henregnes 

 Anemone Richardsoni og Vahlodea atropurpurea. 



Ved og Nord for 67 tilkomme desuden enkelte nyei 

 Krattene, f. Ex. Alopecurus alpinus og Potentilla emarginata, 

 der ikke findes i det sydlige eller ere yderst sjaeldne der. Om 

 de anforte gjaelder naturligvis, at de ikke ere lige almindelige 

 eller lige karakteristiske; de i Mellemgronland paa Kratbund al- 

 mindeligste ere udhaevede med Stjaerne. Mange af disse Andes 

 dog ogsaa anden Steds, paa beslaegtede Lokaliteter. 



I Krattene ere Likenerne meget tilbagetraengte l ), men af 

 frisk gronne fflosser er der alt efter Omstaendighederne flere eller 

 faerre, isaer paa Baekkenes Bredder. Flere Steder, hvor der er 

 Kildevaeld, fremhersker Philonotis fontana, hvis taette Masser af 

 fine, lange, sammenfiltrede Staengler, og hvis frisk gulgrenne Farve 

 ikke kan undgaa saerlig at tildrage sig Opmaerksomheden; imel- 

 lem dem finder man saedvanlig Cerastium trigynum indfiltret og 

 haevende sine hvide Blomster lidt over Mosset; som Exempel 

 paa en karakteristisk Philonotis -Vegetation kan henvises til 



J ) Da saa mange Gpgaver frembyde sig under den Rej9endes flygtige Op- 

 hold, har jeg ikke haft Opmuerksomhed henvendt paa Traelikener. Lind- 

 say bemajrker i Aim. (Edinb. Bot. Soc. X, 1060), at Manglen paa Skov 

 medferer Manglen af en Maengde Crupper af Likener (Graphideae, Usneae, 

 etc. etc.). Sydgrenlands Birkeskove fortjene i saa Henseende neje Under- 

 sogelse. 



V 



