Krattene i Lyngmarksdalen og anden Steds ved Godhavn. 

 Sammen med den fmdes der her Webera albicans, ligeledes 

 beklaedende store Straekninger, W. nutans o. a. Arter, Au- 

 lacomnium palustre, Paludella squarrosa, Hypnum Kneiffii, H. 

 uncinatum o. a. Arter, og efter Berggren end videre dels ved 

 Baekkene dels paa mere tor Bund i Krattene: Brachythecium 

 salebrosum, refiexum og glaciate, Timmia austriaca, Climacium 

 dendroides, Thuidium abietinum, Scapania undulata o. a. Og- 

 saa saa jeg Marchantia polymorpha i store Maengder ved Baek- 

 bredderne ved Godhavn og anden Steds 1 ). Lyngmarkens Kilder 

 kaldes jo varme, fordi de have en ens Temperatur hele 

 Aaret rundt og lobe om Vinteren neden under et Isdaekke; 

 varme ere ogsaa Kilderne ved Tasiusak et Par Mil fra Egedes- 

 minde, som jeg besogte d. 29. Juli; her fandtes en yderst frodig 

 Mosvegetation med store Maengder af Philonotis fontana, omtrent 

 som den ved Godhavn, men uden Krat; de lange gulgronne 

 Mosstaengler laa bolgende i Kildernes Vandstrom hen over den 

 til Dels af Klippen dannede Bund i store Masser, og mellem 

 dem voxede som saedvanlig Cerastium trigynum 2 ) 



Paa Stene i Baekkene finder man andre Mosser, saasom 

 Hypnum polar -e, ochraceum, alpestre o. s. v. 



Kraltenes Urter gjenfindes, vel i en lidt anden Blanding 

 end ellers, imellem de store Stenmasser, der ligge ophobede 



Yderligere i Berggrens Mossfloran, S. 1 13. Se ogsaa ovenfor S. 31. 

 Disse Kilders Varmegrad er efter Rink 5 a /2 C. Den lille Se, som er 

 dannet af dem, skal aldrig fryse til. Om de varme Kilder i Sydgrenland 

 paa -Unartok., se P. Eberlin i Geograf. Tidskr. Bd. 9, S. 18. Cohn 

 har i Bericht ub. die Thatigkeit d. botan. Section d. Schles. Gesellsch. 

 1886, S. 196 skrevet en Notits t)ber eine gronlandische Thermalalge* 

 fra disse Kilder: Lyngbya thermalis Rub. Maerkvaerdig nok anferer han 

 Sagina maritima Don og Equisetum palustre som voxende samme Steds, 

 hidtil ej kjendte fra Gronland. En varm Kilde omtales af Dr. N. 0. Hoist 

 (Sveriges geolog. undersokniug, Ser. G., no. 81, S. 25) ved Frederikshaab. 

 Dens Temp, var 4 G. i Slutn . af Aug. 1880, og nogen anden Grund til 

 Benaevnelsen varme end, at den under Vinteren ikke er tilfrossen, 

 kunde her ej Andes. Om varme Kilder se for ovrigt Rink i Gron- 

 land- I, S.77 78. 



