46 



og som oftest ikke haeve sig mere end omtrent et Spand over 

 Jorden. Alting holder sig lavt paa Hederne, mere eller mindre 

 trykket ned til Jorden, isaer hvor de kolde Havvinde blaese hen 

 over den. Nogle Arter, som Pil, Dvaergbirk og Ene, laegge sig 

 i Espalierform hen over Jorden, ofte meget tydelig og vist nok 

 altid vendende sig ort fra den Himmelegn, hvorfra de koldeste 

 Vinde blaese og sogende Lae bag Sten og i smaa Fordybnin- 

 ger, i det alle de Grene, som haeve sig lidt hojere, saa at sige 

 paa tvaers af Vinden, udtorres af denne og do 1 ). Andre, som 

 Empetrum, Cassiope tetragona, Dry as, Rhododendron, Ledum, 

 danne mere eller mindre taette og sammenhaengende og mere 

 eller mindre udstrakte Tuer, undertiden tykke, sammenhaengende 

 Puder af en enkelt eller nogle Kvadratfods Storrelse og blot nogle 

 faa Tommers Tykkelse. Grunden er, at de have kun en kraftig 

 Rod og nedliggende, hos nogle i det hojeste svagt rodslaaende 

 Grene, saa at de ikke kunne krybe vidt omkring. Med denne 

 Tueform folger, at Jorden, ganske som Tilfaeldet er paa den 

 magrere Hede i Nord-Europa, ikke altid bliver daekket med et 

 sammenhaengende Taeppe, men skimter frem mellem Buskene, 

 naar Mellemrummene ikke, hvad der naturligvis kan vaere Til- 

 faeldet, blive udfyldte af Urter, Mos og Lav. Taettest er Vege- 

 tationen paa det lavere og fladere Terraen, som alt er berort, 

 isaer hvor Empetrum fremhersker. Selvfolgelig vil Klippebunden 

 mange Steder bryde frem gjennem Heden med storre eller 

 mindre, afrundede Toppe, og Rullestene i alle Storrelser ville. 

 naturligvis ogsaa bidrage til at bryde Daekket, ligesom det folger 



l ) Berggren har noteret den interessante lagttagelse, at naer ved lsbraeerne 

 og Iskanten rette Betula nana og Salix glauca deres nedliggende Stammer, 

 paa Grund af Brsevinden og Fugtigheden bort fra Jsen (1. c. 865). 

 Naar Kjellman (Pol. Lif. S. 486) mener, at Espalierformen af arktiske 

 Buske skyldes en strafvan att undvika de kallare luftlagren et stycke 

 ofvan' marken, er dette naeppe helt rigtigt; ikke Kulden som saadan, men 

 de kolde og terre Vinde ere forst og fremst Grunden. Kerner vil for 

 Alpebuskenes Vedkommende ikke heller give Knlden, men Sneens Tryk 

 Skylden. 



