47 



af sig selv, at det bjaergrige Gronland ikke frembyder saadanne 

 Hedesletter som. Nord-Europa. 



Fremdeles ligner Lyngheden vore Heder deri, at dens Buske 

 have fleraarige, stedse gronne Blade, hvormed dog 

 ikke skal vaere sagt, at de ere fuldt saa frisk grenne om Vin- 

 teren, da forovrigt Sneen paa de fleste Steder daekker dem, 

 som i Vegetationstiden. Overvintrende Blade have ikke mindre 

 end 15 af Hedens omtrent 20 Arter, nemlig: Empetrum nigrum, 

 Cassiope tetragona og hypnoides , Phyllodoce coerulea , Azalea 

 procumhens, Diapensia lapponica 1 ), Juniperus communis v.nana, 

 Ledum palustre og groenlandicum , Rhododendron lapponicum, 

 Drtjas integrifolia, Arctostaplujlos uva ursi, Vaccinium vitis idoea, 

 Linnoea, Thymus Serpyllum. Disse stemme altsaa i delte Punkt 

 med vore Heders Karakterbuske, Hedelyng {Calluna vulgaris), 

 Klokkelyng [Erica Tetralix) og Revling [Empetrum), den eneste 

 almindelige, som er faelles med Gronland 2 ). Andre stemme 

 med vore Heders Pil [Salix repens), Gyvel (Sarothamnus) og 

 Visse [Genista) i at vaere lovfaeldende, nemlig: Pil (Salix 

 glauca og den paa de egentlige Heder dog sjaeldne S. groen- 

 landica) , Dvaergbirk (Betula nana) samt Belle [Vaccinium uli~ 

 ginosum ft, microphjllum)' 5 ). Ogsaa af Lynghedens Urter ere 

 nogle stedsegrenne, hvad senere naermere skal blive omtalt 

 (S. 58). Det behover naeppe at fremhasves, hvad der alt af 

 andre, f. Ex. Grisebach i Die Vegetation der Erde, er gjort 

 opmaerksom paa, hvor nytttgt det maa vaere for Planterne i et 

 arktisk Land, hvor Vegetationstiden er saa kort, at de strax efter 



M Hvis Blade efter Wormskiold om Vinteren antage en purpurred Farve 

 ovenpaa, medens de neden under ere aldeles grenne, hvilket stemraer 

 med, hvad jeg selv saa i Norge. 



2 ) Andromedfl polifolia er sjaelden baade i Danmark og i Grenland; den 

 er jo ogsaa isaer knyttet til Hedemoser. Melbeerrissen [Arctostaphylo* uva 

 ursi) er meget sjaelden i Grenland. 



3 ) Einige Exemplare aus Kaiser Franz Josephs Fjord haben anscheinend 

 neben den heurigen auch noch vorjahrige Blatter- skriver Buchenau, 

 men om de virkelig vare i Stand til at assimilere, er vel tvivlsomt. 



