51 



vore Heders en yderst ter og mager Jord; naar Solen har 

 gjennemvarmet den, og Laverne og Mosserne staa sprede og 

 terre, gaar det som paa vore Heder, naar man i Sommertiden 

 laenge har vandret over dem, Stovlesaalen bliver glat poleret og 

 Foden glider paa den knasende Bund 1 ). 



Om der i denne Hedebund findes Svampetraade, som efter 

 Mu Her hos os, er mig ubekjendt. 



Nord for Vajgattet skal Torvedannelsen blive sparsommere, 

 vel sagtens fordi Lyngheden bliver sjaeldnere og mindre frodig. 



Lynghedens buskformede Blomsterplanter ere felgende, alt til 

 Dels naevnte i det foregaaende. 



Kraekkebaer- eller Revlingplanten (Empetrum nigrum) 

 maa naevnes ferst som den alleralmindeligste. Den dominerer 

 isaer i det yderste Kystland , hvis kolde Havtaage og Storme 

 den er haardfor nok til at udholde. Der er derfor isaer her 

 Steder, hvor den som Hedelyngen (Calluna) ofte hos os, naesten 

 alene danner Plantedaekket, fortraengende alle andre Buske; disse 

 Steder ere lidet blomsterrige, men friskere grenne end de andre, 

 hvor Vegetationen er mere aaben og andre Buske traede op 

 med. Men Empetrum findes ogsaa i utrolige Maengder langt 

 inde i Landet, og skjent den oftest holder sig lavt, kan den 

 dog mange Steder paa gunstigere Pladser danne et fodhejt 

 Daekke. Den gaar ogsaa hejt op paa Bjaergene, men synes for 

 saa vidt fordringsfuld , som den ikke ynder staerkt skraanende 

 eller grusede Steder. Den er saa almindelig udbredt i alle de 

 sydligste og mellemste Dele af Gronland, at Grev Raben siger: 

 man kan naesten ikke gjore et Skridt uden at traede paa den. 



1 ) Dette maa imidlertid ikke forstaas saaledes , at Hedebuskene ikke ogsaa 

 kunne voxe paa fugtig Bund; i denne Henseende forholde de gren- 

 landske sig som vore egne, og jeg har set Steder med temmelig vaad, 

 naesten moseagtig Bund, der var daekket af Empetrum og Cassiope 

 tetragona sammen med Pil og Dvaergbirk foruden Mos, Lav, m. m. 



4' 



