70 



schweizerischen Ketten vor alien anderen Gebirge: diese weit 



gedehnten GrOnde und.Hange vom dichtesten Sammet des 



Alpenrasens umhiillt, den das rastlos der Schneeregion , ent- 



fliessende Wasser den ganzen Sommer frisch erhalN. 



fjffildmarkeiis Irter. Det er naeppe andre Arter, der op- 



traede paa Fjaeldmarken, end i Heden, men overvejende de 



samme, som vi ogsaa kunne finde der; Fjaeldmarken er paa en 



Maade Hedebunden uden Lyngbuskene eller blot med 



spredte Exemplarer af disse. Dog trives visse Arter, saa vidt 



jeg har set, bedre i Heden end i Fjaeldmarken og ere derfor 



almindeligere hist, medens andre forholde sig omvendt. Saa- 



ledes anser jeg folgende for almindeligere i Heden: Pyrola 



grandiflora, Lycopodium annotinum og alpinum , samt Pedicu- 



laris lapponica\ Grunden maa sikkert soges i, at disse ere 



Arter med vidt krybende, til Dels endog underjordiske Staengler, 



som derfor ikke finde nogen gunstig Plads i den aabne Fjaeld- 



mark 1 ). Andre Arter ere meget almindeligere her end i Heden, 



f. Ex. Papaver nudicaule, Potentilla Vahliana. Til Fjaeldmarkens 



Urter maa jeg saerlig henregne folgende Arter foruden de 



naevnte og andre, som findes anferte S. 58 59. 



Melandrium apetalum samt affine og triflorum, Viscaria 

 alpina, Alsine stricta, groenlandica og bi flora] Arenaria ciliata\ 

 Sagtna nivalis] Silene acaulis\ Cerastium alpinum isaer var. 

 lanata\ Stellaria longipes] naesten alle gronlandske Draba- 

 Arter (sjaeldnest ere vel incana og aurea)] Cardamine bellidi- 

 folia; og langt INord paa den ferskenblomstrede Parrya og 

 Vesicaria arctica] {Cochlearia kan forekomme hojt til Fjaelds, saa- 

 ledes paa Toppen af Pra3stefjaeld ved Holstensborg, 1700' ov. H., 



') Trautvetter siger, at de underjordiske Dele i Hejnorden ere maegtigere 

 end de overjordiske. Egentlig underjordiske ere dog kun faa Staengler, 

 men mange overjordiske kunne blive aldeles overvoxede af Mos og Lav. 

 Selv i nyeste Tid har jeg set det fremhaevet som ejendommeligt for den 

 arktiske Vegetation , at den skal have maegtige Rhizomer under Jorden 

 o. 1. Grisebach har dog alt naevnt i sin Plantegeografi, at de ark- 

 tiske Blomsterplanter have Staenglerne over Jorden, de alpine mest under 

 Jorden, og Kjellman gjor ogsaa opmaerksom paa det urigtige i det 

 anferte. 



