71 



men herer naturligvis ikke til de egentlige Fjaeldurter) ; Poten- 

 tilla nivea , tridentata og i det nordligste Grenland emarginata; 

 Undertiden Sibbaldia procumbens , der dog mere herer til Crte- 

 marken ; Ranunculus nivalis og pygmceus isaer paa lidt fugtigere 

 Steder, hvorimod den i Skandinaviens Fjaeldmark ret almindelige 

 R. glacialis er meget sjaelden i Grenland ; Saxifraga oppositi- 

 folia, Aizoon, tricuspidata, nivalis, stellaris, cernua o.a.; Rnodiola 

 rosea (der dog ikke synes at gaa Nord for Diskobugten); Pedi- 

 cularis hirsuta o. a. A iter; Gentiana nivalis) (Diapensia lappo- 

 nica)) Campanula uniflora og rotundifolia var. arctica; Arnica 

 alpina) Artemisia borealis) Erigeron compo situs , uniflorus og 

 den sjaeldne eriocephalus ; Antennaria alpina) Oxyria digyna) 

 Polygonum viviparum) Salix herbacea) Woodsia ilvensis, hyper- 

 borea og glabella] Lastrcea fragrans , isaer i Klipperevner; Ly- 

 copodium Selago o. a. Arter; Equisetum scirpoides o. a.; for 

 Graestypen findes et ringe Antal Repraesentanter, og de danne 

 ikke noget Grensvaer eller Graestaeppe; saerlig maa naevnes: 

 Hierochloa alpina, der synes at trives t'ortrinlig netop paa de 

 mest aabne og kolde, vejrbidte Fjaeldmarker; Festuca ovina og 

 rubra) Agrostis rubra) den naesten kosmopolitiske Trisetum 

 subspicatum) Aira flexuosa\&r. moniana) Poa ftexuosa, P.glauca, 

 P. alpina P. pratensis varr. alpigena og rigens, Calamqgrostis 

 phragmitoides) af Cyperaceer isaer: Kobresia caricina) Elyna 

 Bellardi) Car ex nardina, rupestris, rigida, scirpoidea, su- 

 pina, hyperborea o. a. Efter Berggrens Skildring af Steder 

 omkring Diskobugten maa C. rupestris endog kunne optraede i 

 en saadan Maengde, at den naesten danner et Taeppe, i hvilket 

 andre Planter indstrees; af Juncaceer Juncus trifidus, Luzula 

 arcuata med forma confusa og L. spicata. 



Det felger af sig selv, at de naevnte Planter ikke alle ere 

 tilstede paa enhver Fjaeldmark eller i samme Maengdeforhold 

 overalt. Fjaeldmarkens fysiske Beskaffenhed er jo langt fra ens- 

 artet, og dermed felger Forskjellighed i Plantevaext. Saaledes 

 har Steder, hvor Sneen laenge holder sig, og hvor Jorden der- 

 for er kold og ofte fug tig, saerlig visse Arter f. Ex. Ranun- 

 culus pygmceus, Oxyria, Salix herbacea, Saxifraga rivularis, 

 Lycopodium Selago o. a. (se S. 9091); den meget terre 

 og varme Bund har et andet Selskab, isaer f. Ex.: Saxi- 

 fraga tricuspidata , Dryas , Potentilla nivea, Agrostis rubra, 

 Poa glauca, Festuca ovina, Cerastium alpinum, o. s. v. Den 

 staerkt grusede Mark har atter fortrinsvis andre Arler, og af 

 dem synes f. Ex. Papaver nudicaule, Campanula uniflora, Poten- 



