WVERSJTY 

 73 



lUFf 



Arter med en typisk mangehovedet Rod* som den be- 

 skrevne ere i Hede og Fjaeldmark f. Ex. Silene acaulis, hvis 

 Primrod kan naa en Laengde af 1 1 V2 Fod og ofte tvinges af 

 Klippegrunden til at lobe vandret; Viscaria alpina, de tre Me- 

 landrier, og vist nok alle de andre Caryophyllaceer paa Hede og 

 Fjaeldmark; Papaver nudicaule; alle korsblomstrede {Draba-kv- 

 terne, Cardamine bellidifolia 0. s. v.); mange Saxifrager, f. Ex. 

 S. oppositifolia , decipiens 0. a.; Rhodiola rosea 0. fl. Der er 

 end videre Arter, hvis Primrod til sidst forsvinder og som faa 

 en lodret eller skraatliggende, undertiden mangehovedet Rod- 

 stok med talrige Birodder, f. Ex. Erigeron uniflorus , Arnica 

 alpina 0. a. Til Arterne med kort lodret Rodstok, ernaeret af 

 mange Birodder, hore: Ranunculus pygmceus, nivalis, glacialis, 

 Eriger on -Arter, Arnica 0. s. v. 



Denne tueformede Bygning af Fjaeldurterne synes mig naer- 

 mest at maatte saettes i Forbindelse med Fjaeldmarkens Natur: 

 de for Blomsterplanter egnede Steder ere saa indskraenkede i 

 Omfang, at kun Planter med et tilsvarende ringe Omfang trives 

 vel der; eller ogsaa er Bunden saa fast, at Udlobere ikke let 

 ville kunne danne sig. 



En anden Ejendommelighed er, at der hos saa mange Arter 

 findes Blad rosette r, idet Lovbladene for storste Helen eller 

 endog udelukkende ere samlede taet over Jorden paa en 

 meget kortleddet Staengel, en Ejendommelighed, der i lige saa 

 hidj Grad gjenfindes hos Alpernes Planter 1 ). Medens Blomsterne 

 og Blomsterstandene i Reglen loftes mere eller mindre hejt op 

 over Jorden, for at blive synlige eller rystes af Vinden, forblive 

 Vegetationsorganerne taet ved denne. Nogle faa have kun meget 

 kort stilkede Blomster siddende mellem eller kun lidet over de 

 taet traengte Blade, f. Ex. Silene acaulis (og af Buskene Dryas). 



uvrigt nueppe almindeligt at flnde de grenlandske Heders og Fjald- 

 markers Urler brede sig saa vidt, som det efter disse Skildringer synes, 

 at de gjere i andre arktiske Lande. 

 1 ) Se Kerner, Abhangigkeit der Pflanzengestalt etc. p. 40. 



