81 



bliver henimod sin Nordgraense Kystplanter. Med andre Ord: 

 leengere mod Nord faar Klimatet en mere kontinental Karakter % 



Fjieldmarkeiis Udbredning i Uejdeii afhaenger af de -evige Sne- 

 og Ismasser. Jeg selv har ingen lagttagelser over Sn eg raen sens 

 Beiiggenhed. Denne er jo altid en Middelvaerdi af mange for- 

 skjellige Hojdemaalinger og kan selv under sydlige Bredder vaere 

 meget forskjellig paa forskjellige Sider af den samme Bjaerg- 

 kjaede; den skal f. Ex. ligge 3400' hejere paa den terere Nord- 

 side af Himalaya end paa den sydlige, og det bliver endnu 

 vanskeligere at udpege en Snegraense i de arktiske Lande, isaer 

 fordi det direkte Soliys spiller en saa overordentlig Rollc; 

 der er jo anfort Exempler paa, at Lavlandet kan vaere meget 

 snedaekket, mens naerliggende Hojder paa op til 3000' alt ere 

 snefrie. 



At der naturligvis ikke maa tages Hensyn til de egentlige 

 Isbraeer, har allerede f. Ex. Rink anfert. Men selv bortset 

 fra dem, er den Hejde, i hvilken Jorden Aar efter Aar ved- 

 bliver at vaere snedaekket, yderst torskjellig; i langt hojere Grad 

 end f. Ex. paa Alperne gjore de lokale Forhold deres Indflydelse 



]) Det forekommer mig at vaere af stor Interesse i denne Sammenhaeng at 

 kjende Likenologen og Forstmesteren Normans Udtalelse om Lavernes 

 Vegetationsbetingelser, og jeg tillader mig derfor at afskrive dem her: 

 De buskagtige og bladagtige Laver {Cladoniece , Alectoriece, Stereocatdon, 

 Cetraria nivalis og cucullata) tiltraenger ingen Fugtighed fra Jordbunden 

 og kan, som alle Laver, undvaere selv den atmosfaeriske Fugtighed gjen- 

 nem ubegraenset lange Tidsrum, hvor deres vegetative Liv aldeles hviler. 

 Lige saa lidt tiltraenger de Humus. Men denne deres Uafhaengighed af 

 disse to for den ovrige konkurrerende Vegetation nedvendige Betingelser 

 giver dem en afgjerende Overmagt i Kampen om Pladsen, naar Jord- 

 bunden er yderst humusfattig og tillige tor. Selv i Lavlandet i det 

 sendenfjeldske Norge fremkalder de samme Terrain forhold et lignende 

 Resultat. Paa 0sterdalens furuklaedte Sandmoer bestaar jo Skovbunds- 

 daekket ofte over store Flader af absolut dominerende Cladonia. Lige- 

 som i det indre Finmarken (f. Ex. Karasjok) voxer altsaa disse i Selskab 

 med Furuen, der har det tilfaelles med dem, at den mere end noget andet 

 at vore Skovtreeer kan nejes med et Minimum af Jordfugtighed og af 

 Humus*. 

 xii. 6 



