Hojde. 



1488 (470 M.) 



937 (296 M.) 

 760 (240 M.) 



93 

 Uden Blomster. 



Ledum i Knop. 



Vaccinium Vitis idcea. 

 Derefter almindelig 

 Dalvegetation. 



Blomstrende. 



Birkebuske med Rakle. 

 Gulrod Pediculari8, 

 Vaccinium uligino- 

 sum , Empetrum , Si- 

 lene acaulis, Graesser. 

 Store Pile. 



Cassiope tetragona i 



Blomst. 



Det eneste, der kan udledes af denne Liste, er, at Udvik- 

 lingen er desto fremmeligere , jo laengere man kommer ned, 

 samt, skjont mindre tydeligt, at Buskene ere faa eller mangle i 

 de hojere Egne. 



Og sluttelig skal jeg henvise til Berggrens Skildring af 

 Vegetationen paa et Sted under c. 70 n. B. paa Nursoak-Halveen 

 (Fanerogamfl. S. 888). Paa Sydsiden af Bja3rgene ved Majoriari- 

 soeitsiak gaar Vegetationen af de ljunglika vaxterna> op til 

 omtrent 200u', men paa det omtalte Sted fandtes ved 1800' 

 blot spredte Exemplarer af Salix herbacea, Andromeda tetragona 

 og Luzula arcuata , foruden tynde Mospletter. Laengere nede 

 tilkomme Carex lagopina og Cassiope hypnoides\ ved 1500': 

 de samme foruden Carex rigida, Vaccinium uliginosum, Dia- 

 pensia, Empetrum, Salix glauca, Poa cenisia (o: glauca), Poly- 

 gonum viviparum, Azalea procumbens , Silene acaulis, Lycopo- 

 dium Selago, men annu ej bildande nagon sammanhangande 

 matta, som tacker marken, utan denne ar stallevis bar. En 

 taet Vegetation optraeder forst ved 1000', hvor Betula nana, 

 Saxifraga tricuspidata , Poa alpina, Cerastium alpinum, Vero- 

 nica alpina og Sibbaldia tilkomme. Ved 800' traces endvidere: 

 Arnica alpina , Bartsia alpina , Trisetum subspicatum , Campa- 

 nula rotundifolia og Dryas integrifolia. Det Praeg, som ban 

 fandt Vegetationen have her ved 1500-2000', sammenstiller ban 



