105 



Cerastier o. s. v. dannede Plantevaext v. Baer sammenligner med 



en <von kunstreicher Hand angelegten og sorgsam gereinigten 



Garten , netop fordi Planterne staa spredt og blandede, med 



Jorden overalt synlig mellem sig (se for evrigt ovenfor S. 43; 



Forholdet til Urtemarken er ikke altid klart). 



Hvad endelig Sibiriens Nordkyst betrasffer, da have vi 



der aabenbart paa sine Steder en Form af klippmark (se 



Kjellman, S. 240 i "Vaxtligheten pa Sibiriens NordkusUi, der 



kommer Gronlands Hede og Fjaeldmark overmaade naer; Plante- 



vaexten dannes ej af Laver alene, men ogsaa af Blomsterplanter, 



blandt hvilke findes smaa Buske som Dvaergpil, Empetrum 



nigrum, Dryas octopetala, Arctostaphylos alpina, Vaccinium vitis 



idcea, Ledum paiustre. 



Rude- eller Polygonmarken. v. Baer omtaler (Bull. sc. Ill, 174), at 

 naar Lerbunden paa Novaja Semlja om Sommeren udtorres, deles den ved 

 13" brede Revner i Polygouer* ; Revnerne blive Udgangspunkt for Vege- 

 tation, som efterhaanden brede sig paa Polygonerne selv. Arterne synes at 

 vaere de samme som paa Fjaeldmarken. Heuglin omtaler ogsaa Polygonmarken 

 fra Novaja Semlja, og Kjellman giver den Navnet Rutmark. Den Andes 

 efter ham og JVIiddendorff over hele Sibiriens Nordkyst, og Scoresby skal 

 have omtalt dens Forekomst paa Spitzbereen, hvor den efter Nathorst dog 

 ej ar fullt utbildad*. Jeg kjender intet lignende fra Grenland, men dog er 

 der Antydninger af, at Kane har set noget saadant ved Kap York. Ved visse 

 store Elve findes jo Lersletter (se f. Ex. J. A. D. Jensens Skildringer i Med- 

 delelser om Grenland-, 8. H.), og der var det vel muligt at linde .Rude- 

 marken Paa Shannon-0en fandt den 2. tyske Pol.-Exped. Jorden udterret, 

 dabei oft von klaffenden Spalten vielwinklig durchzogen. 



T. Hedeplanternes Tilpasning til Terke. 



Lyngheden og Fjaeldurterne leve for en stor Del under de 

 samme fysiske og klimatiske Vilkaar; til visse Tider, navnlig 

 i Snesmaeltningstiden, have de Overflodighed af Fugtighed isaer 

 i Jorden; men hen paa Sommeren ere de udsatte for at lide af 

 det modsatte, Torhed i Jordbuud og i Luft. Hedens og Fjaeld- 

 markens tynde Jordlag gjennemvarmes af Solen under den lange 

 Polardag, den Rest af Fugtighed, som ikke er Iobet bort, for- 

 damper, og Luften kan i lang Tid vaere meget tor; Laverne 



