120 



storre og tyndere end Solblade->, fordi disse ere udsatte for en 

 staerkere Fordampning, og hvad der nedsaetter Turgoren hindrer 

 Vssxten; men Hede- og Fjaeldplanterne leve jo paa et aabent 

 Terrain med staerk Fordampning, og naar Planterne anden Steds 

 i de arktiske Lande blive saa dvaergagtige, skjont der er Fugtighed 

 nok, er det Kulden, der haemmer Vaexten. (Sporgsmaalet om 

 den stadige Belysnings Betydning for Vaexten er vel endnu for 

 lidet oplyst). 



Alle disse Forhold Naeringsmangel, Kulde, Torke, staerk 

 Fordampning maa nodvendigvis, og det selv om de ikke alle 

 komme til at virke, fremkalde Nanismus, uden at der deri kan 

 ses nogen saerlig Bestraebelse for Sparsommelighed hos Plan- 

 terne 1 ). 



Den paa Grund af de ydre Betingelser fremkaldte ringe 



J ) Jeg kan ikke undlade at benytte Lejligheden til at gjere en Bemaerkuing 

 om Blomsterdannelsen, som ikke var faldet mig ind, da jeg skrev min 

 lille Aihandling Om Bygningen og den formodede Bestovningsmaade at" 

 nogle gronlandske Blomsten (Det kgl. Danske Vidensk. Selsk. Oversigt 

 1886), hvor jeg S. 22 24 omtalte Blomsternes Sterrelse og Maengde. Det 

 er bekjendt nok, at Polarplanterne til Trods for deres dvaergagtige Vaext 

 kunne frembringe forbavsende mange Blomster, saa mange, at Staengler 

 og Blade naesten skjules under disses .V'aengde. Heri er dog naeppe noget 

 usaedvanligt ; det staar tvacrtimod i fortrinlig Overensstemmelse med 

 Gartnernes Erfaringer og Kunstgreb. Der existerer et vist, endnu ganske 

 gaadefuldt Modsaetningsforhold mellem Vegetationsorganerne og Blomster- 

 dannelsen. Det er vel bekjendt, at rigelig ernaerede Skud danne lange 

 Led og store Blade, men blive golde; og det er fra gammel Tid bekjendt, 

 at ved Indskraenkning af Voxeplads, f. Ex. ved Indplantning i meget snaevre 

 Urtepotter, ved mangelfuld Ernaering o. 1. fremmes Blomstring. Gart- 

 nernes forskjellige Kunstgreb, der tilsigte at fremtvinge Blomstring og rig 

 Frugtsaetning, bero for en stor Del paa Beskaering og Afklipning afGrenene 

 eller Nedbojning og Nedbinding af dem, saa at Safternes Tilstremning 

 kommer til at foregaa langsommere- ; endvidere anbefales at bortskaere 

 eller i Vaartiden borthugge mange af fiadderne, eller Dele af dem blottes, 

 og ved Bingsnit i Barken fjaernes Dele af denne; et -svagt voxende 

 Underlag- er Maalet for Gartnerens Bestraebelser over for Frugttraeerne, 

 og man anstreenger sig faktisk for, indtil en vis Grad, at svaekke Traeet 

 eller Busken i vegetativ Henseende (herom se f Ex. Voch tings -Or- 

 ganbildung im Pflanzenreiche*). Kan man da egentlig undre sig over, 

 at de arktiske Planter kunne vise en saa forbavsende Blomsterrigdom? 



