12" 



VI. De ferske Vande. Kjserene. 



Jeg har i de foregaaende Kapitler togt at skildre den 

 Plantevaext, som er knyttet til de frtigtbare Steder med strem- 

 mende Vand og til de magre, torre Steder; en belt anden 

 Plantevaext udvikler sig der, hvor Terrainet er fladere og 

 Fugtigheden bliver staaende uden belt at kunne faa Aflob. Alt 

 efter Vandets Hejde bliver Plantevaexten imidlertid forskjellig; 

 vi faa enten en Se (Dam) eller et Kjaer. 



Om de ferske Seer og Damme har jeg ikke meget at 

 meddele. I Snesmaeltningstiden traeffer man i Heden og anden 

 Steds uendelige Maengder af Huller fyldte med et klart, koldt 

 Vand; inlet Dyreliv, ingen Alger findes udviklede i dem, ingen 

 saeregne Sump -Planter; det er Vandhuller, der snart udterres 

 og hvis Plantevaext, om de senere faa nogen, vaesentlig slutter 

 sig til Hedens og Fjaeldmarkens. Men mange Lavninger findes 

 selvfelgelig ogsaa, som ere vandfyldte Aaret rundt; i Egnen est 

 for Jakobshavn saa jeg en Maengde saadanne Seer; nogle havde 

 Klippen til Bund, og her spillede det klare Vand mod Breddens 

 negne, kolde Sten, og intet Spor af Plantevaext fandtes; andre 

 havde en gruset eller sandet Bund og Bred, men syntes ligesaa 

 fattige i Vandet selv. .Men andre Steder var Bredden sumpet 

 og Bevoxet, og ude i Seen selv kunde der findes Vegetation 

 f. Ex. af Mosser, der daekkede Bunden med et friskt grent Taeppe, 

 undertiden endog langt ud, naar Dybden var ringe. De saa- 

 ledes optraedende Mosser ere isaer Hypnum fluitans, der paa 

 sine Steder, f. Ex. i en Se ved Tasuisak , var til Stede i store 

 Maengder, H. exannulatum, scorpioides , trif avium og revolvens. 



Det eneste Sted, hvor jeg har set Pile paa Bredden af et 

 sterre Vand, var ved Elven i Itivnekdalen, og de vare, om end 

 heje, saa dog meget faa ; maerkeligt nok har jeg ikke set Pilekrat 

 paa Se- eller Elvbred, men blot ved smaa Baekke foruden i 

 Lavninger 0. 1. 



