131 



Colpodium latifolium. Ogsaa en Del Buske ere ejendommelige 

 for disse side, sumpede Straekninger, ferst og fremst: Salix 

 groenlandica , der szedvanlig ligger ned rodslaaende paa selve 

 den vaade Bund og derfra haever sine rodlige, til sidst meget 

 lange Bakler lige i Vejret; den spiller, som Berggren be- 

 maerker, en lignende Rolle som Tranebaerplanten {Oxycoccus 

 palustris) i vore Kjaer. Denne sidste findes for evrigt ogsaa, 

 men blot sjaelden i Gronland. 



Mange Steder ere Kjaerene staerkt fyldte med Tuer, og paa 

 saadanne findes ofte en rigere Vegetation af Urter og Buske; 

 isser her indfinde sig af de sidste f. Ex. Salix glauca, Rhododen- 

 dron, Dvargbirken , der godt taaler en vaad Bund, Empetmm, 

 Ledum, Vaccinium vitis idcea, og andre Planter, som snarest 

 hore Heden til. Til Kjaerene maa ogsaa de meget sjaeldne An- 

 dromeda polifolia og Rubus Chamwmorus henferes. 



Graeskjaerenes Fysiognomi er det samme, som vi kjende fra 

 vore egne Graeskjaer, til Dels f. Ex. fra den for de kjobenhavnske 

 Botanikere saa vel bekjendte Lyngby-Mose. Det er en paa Indi- 

 vider rig Vegetation, maaske naesten den rigeste, og Bunden 

 kan vaere ganske daekket, isaer naar Mosser hjaelpe med og ud- 

 fylde Mellemrummene (Laverne ere i hojeste Grad tilbagetraengte). 

 Der hviler ofte en smudsiggron Tone over Graeskjaeret, og sent 

 kommer det til Udvikling; naar Vaaren alt er vidt fremskreden 

 paa Heden og i Fjaeldmarkeu samt i Krattene, staa Kjaerene 

 endnu langt tilbage, de ferste grenne Spirer begynde maaske 

 netop at titte frem over den fugtige og kolde Bund mellem 

 forrige Aars visne Straa og Blade. Saaledes isaer i Eriophorum- 

 Kjaerene; men der er andre, hvor, som anfurt, friskere grenne 

 Carices ere overvejende og Fysiognomiet lidt andet. 



Hoskjier. Alt efter Forholdene blande Here eller fasrre 

 Mosser sig ind mellem de andre Planter; mest er det de gul- 

 grenne Aulacomnia, de robuste brunlige Polytricha og de hvid- 

 lige eller redlige Sphagna] paa en Lokalitet faar ofte den ene 

 Slags, paa en anden ofte den anden Slags Overhaand og giver 



