141 



VII. Havstrand-Yegetationen. 



Strandfloraerne opnaa altid deres mest karakteristiske Praeg, 

 hvor Stranden er en sterre Flade. Efter Jordens Beskaftenhed 

 optraede de da hovedsagelig under to Former, enten som Sand- 

 flora, naar Jorden er los Sand, eller som Marskflora, naar den 

 er staerkt lerholdig. 1 de af mig besegte Egne af Gronland 

 spiller Strandfloraen i det hele en meget underordnet Rolle, thi 

 i Almindelighed gaa Klipperne enten lige ned i Vandet, daekkede 

 paa deres Fod af en mere eller mindre rig Vegetation isaer af 

 Brunalger, eller ogsaa efterlade de mellem sig og Havet blot 

 en faa Alen bred Havstok, paa hvilken en Strandflora kan udvikle 

 sig, og blot paa faa Steder saa jeg noget, som bestemt mindede 

 om vor Sand- eller Marskvegetation. Strandfloraen vil derfor 

 heller ikke spille nogen Rolle i Landskabet, og den tiltraekker 

 sig naeppe andres Opmaerksomhed, end den specielt uddannede 

 Botanikers. Efter som Jorden imidlertid er enten mere sandet 

 eller mere leret, er der dog ogsaa paa den gronlandske smalle 

 Havstok nogen Vegetationsforskjel. 



Sandfloraen er knyttet til en af fint og bevaegeligt Sand 

 dannet Bund, der let lader Vandet lobe gjennem sig og let ud- 

 torres. Vi kjende den rundt omkring fra vore egne flade Kyster. 

 I en saadan Bund kunne underjordiske Staengler let udvikle sig, 

 og derfor finde vi , som bekjendt, meget ofte netop Arter med 

 vidt krybende Rodstokke ved Stranden. De storste Sandflader, 

 som jeg saa i Gronland, vare ved Holstensborg om Foden af 

 Praestefjseld. Her har der dannet sig en Sandflade med 4080' 

 Hejde over Havet, og som flere Steder falder med stejle Skraenter 

 ned mod Havet; der var endog hist og her af Vinden dannet 

 smaa Tilleb til Klitter 1 ). Paa disse Sandmarker noterede jeg 

 folgende Planter: Marehalm {Elymus arenarius var. villosus) 



l ) Koruerup omtaler disse Sanddannelser i Meddel. om Grenland*. I!,. 

 183; Giesecke i sin Dagbog S. 106. Se min Rejseberetniog S. 191. 



