155 



glauca og pratensis, dernaest Festuca ovina og Trisetum subspi- 

 catum), desuden at kraftige Exeniplarer af Melandrium a/fine, 

 Arabis Hookeri, Drabce o. s. v. , en Vegetation, der hverken 

 kan regnes til Hede eller saedvanlig Urlemark , nairmest dog til 

 den sidste. Lignende nsaedvanlige Plantesammenstillinger vil 

 man vistnok ogsaa traefl'e paa de Lerslelter og Lerskraenter, der 

 paa mange Steder ere iagttagne af Kapit. J. A. I). Jensen, eller 

 f. Ex. ved Auleitsivikfjorden af Berggren 1 ). 



Arterues Fordeling efter Breddegraden. De laveste Planters I <1- 

 bredning er endnu saa lidt kjendt for Gronlands Vedkommende, 

 at jeg maa lade dem ligge, og blot holde mig til Blomster- 

 planterne. 



Sporgsmaalet om Arternes geografiske Fordeling i Grenland 

 er overordentlig simplificeret derved, at der paa den ene Side 

 blot er Tale om to ved Indlandsisen vidt fra hinanden adskilte 

 Kyststraekninger, og paa den anden Side derved, at hver af disse 

 naesten er at betragte som en eneste, smal, i Nord-Syd slrygende 

 Linie; det er da Fordelingen efter Breddegraden, som spiller 

 den sterste Rolle , thi der vides endim saa saare lidt om den 

 Betydning, som den yderste Kyststrands insulaere og de fra 

 Havet la3ngst fjaernede Egnes mere kontinenlale Klima bar paa 

 Fordelingen i st-vestlig Retning, men det bliver ievrigt sikkert 

 meget ringe Differenser, om hvilke det her vil dreje sig. 



Blandt J. Vahls efterladte Papirer findes ogsaa nogle Brud- 

 stykker af et af ham holdt Foredrag, hvori nan forseger at ind- 

 dele Grenland i Zoner-> efter Bredden. Hans Iste (sydligste) 

 Zone paa Vestkysten maa vist nok modsvare omtrent min 

 Birkeregion ; desvaerre er det netop Begyndelsen af Manuskriptet, 

 der mangier, saa at jeg kun kjender hans Opfattelse af bans 

 Resume i Manuskriptets Slutning, saalydende: den Iste Zone 



l ) Af Grenlands Vegetationsformationer er endnu H av- Vegetatione n til- 

 bage; denne vil forhaabentlig blive skildret af Rosen vinge. 



