162 



For Ostkystens Vedkommende er Resultatet langt foleligere. 

 Sydost-Gronland mister alle sine, har altsaa ikke en eneste 

 absolut ejendommelig Art; Kristian d. 9des Land beholder blot 

 1 Art {Campanula groenlandica) , men Nordast-Gronland be- 

 holder dog 5 af sine 60. 



Af alle ti Baelter har altsaa Sydgronland de fleste ejen- 

 dommelige Arter og 3 4 Gange saa mange som de to 

 andre Baelter, der fremvise nogen sterre Ejendommelighed, 

 Straekningen 64 71 n. B. Alle andre Baelter ere fattige paa 

 egne Arter, men en kjendelig Tilvaext vise dog Nordvest- 

 og Nordost-Gronland , det allernordligste. Om Betydningen 

 af disse Ejendommeligheder i plantegeografisk Henseende vil 

 naeste Tabel oplyse os (se IV). 



IV. Rigdom i Henseende til ostlige og vestlige Typer. I et 

 hvert Baelte kan Floraen oploses i 4 Typegrupper: de vestlige 

 Typer, de ostlige, de for 0st og Vest faelles og de blot i Gren- 

 land forefundne Arter. Det har sin meget store Interesse at 

 sammenligne Grenlands Flora med andre nordiske Landes, navn- 

 lig overfor de i naeste Afsnit behandlede Sporgsmaal om dens 

 Oprindelse. Til vestlige Typer henregner jeg de Arter, som for- 

 uden i Gronland ere fundne alene i Amerika eller i Amerika og 

 Asien, f. Ex. Anemone Richardsoni, Coptis trifolia o. s. v. , selv 

 om de ogsaa findes paa Spitzbergen; jeg medregner dertil i det 

 hele de Arter, hvis Hjem maa soges i vestlig Retning snarere 

 end i Europa. Under ostlige Typer sammenfatter jeg alle de 

 Arter, der findes foruden i Gronland alene i Europa, om det 

 saa blot er paa Island eller i Alperne, eller i Europa og Vest- 

 sibirien eller paa Novaja Semlja. Til de for Vest og 0st faelles 

 Typer regner jeg f. Ex. Streptopus og Alnus, da de i Europa 

 ere fundne paa de sydlige Bjaerge. 



Naar jeg her altsaa regner Spitzbergen som anfort, faar jeg 

 folgende Tal for de enkelte Baelter: 



