170 



Hermed er det dog ingenlunde min Hensigt at gaa tiibage 

 til Tidsrum, der ligge laenge for Istiden og f. Ex. naermere drofte 

 Hypotheserne om Polarplanternes Oprindelse i det hele, om Polar- 

 landene som Udgangspunkter for visse Arter eller visse Floraer 

 o. I. ldet jeg tager mit Udgangspunkt fra Istidens Begyndelse, 

 gaar jeg ud fra den Antagelse, at der for denne existerede en 

 Lavlands- og en Bjaergflora i Gronland , og at den forste var 

 naermest beslaegtet med den af Heer efter de fossile Hester 

 skildrede Tertiaerflora 1 ), medens den sidste sikkert tor saettes 

 lig med eller i alt Fald betragtes som det umiddelbart forud- 

 gaaende Udviklingstrin af den nuvaerende Polarflora. Thi lige- 

 som vi nu under alle Breddegrader finde en Forskjel mellem 

 Plantevaexten i forskjellige Bjaerghojder, og finde, at der paa 

 alle tilstraekkelig hoje Bjaerge, selv under iEkvator, har ud- 

 dannet sig en alpin Flora, saaledes maa man nodvendigvis 

 ogsaa antage, at der i Polarlandene kom et Tidspunkt, da 

 en alpin Flora fremkom paa deres Bjaerge ; en saadan maa have 

 existeret i Gronland i alt Fald lige for Istiden , men sandsyn- 

 ligvis endnu meget tidligere. Intet Polarland frembyder vel saa 

 gunstige Vilkaar for denne alpine Floras Tilbliven som netop 

 Gronland med sine store Bjaerghojder og med sin store Udstraek- 

 ning i Nord Syd , hvori intet andet hojnordisk Land overgaar 

 det; jeg maa endog antage, at Gronland derfor i hojere Grad 

 end alle de andre, maa betragtes som Polarfloraens iModerland. 



Hvordan gik det nu denne Gronlands Flora, da 

 Istiden (eller Istiderne) begyndte? Svaret kan kun lyde: 

 den maatte nodvendigvis fortraenges, udryddes af Kulden og 

 Isen, i alt Fald delvis. Hvad den tertiaere Lavlandsflora 

 angaar, er det jo bekjendt, at den helt fortraengtes fra Gron- 

 land, og at dens Bester nu findes i visse Dele af INord-Amerika 

 (Ny England, Ny Tersey, Rocky Mountains o. s. v.) og vel ogsaa 



1 ) Meddelelser om Gronland, Hefte V. Heri behandles ogsaa Sporgsmaalet 

 om Polarlandene som Udgangspunkter for Floraer, der straaleformig ere 

 vandrede Syd paa efter forskjellige Meridianer. 



