171 



Europaog Asien 1 ). Alpefloraen rykkede nalurligvis ferst ned 

 fra Bjaergtoppene og blev til Dels en Lavlandsflora, men blev 

 nu ogsaa den til sidst helt udryddet? Blev Grenland en plante- 

 tom Is- og Sneerken, saadan som dels store Indre er endnu 

 den Dag i Dag? Dette er der naeppe nogen, der bar paastaaet, 

 men om Maengden af Planter, der bleve tilbage, ere Videnskabs- 

 maendene ingenlimde af samme Mening. Jeg finder f. Ex. felgende 

 Udtalelser, dels saerlig om Grenland, dels om andre lignende 

 Lande, for hvis Vedkommende det samme Spergsmaal rejser sig. 

 Engler tror, at visse gamle Glacialplanter i Hejnorden overlevede 

 Istiden og forklarer deraf f. Ex. Forekomsten af endemiske Polar- 

 arter, saasom Dupontia Fisheri, Pleuropogon Sabinei og nogle 

 andre 2 ); den sidste fandtes i Grenland ferste Gang 1883 af Nat- 

 horst (ved Kap York), den synes ikke at vaere sjaelden ved Baffins- 

 bays og Davis Straits Vestkyst, og er for evrigt blot kjendt fra Mel- 

 ville-0en, Sibiriens Nordkyst og det nordestlige Europa. Denne 

 Art skulde altsaa vaere en urgammel Polarplante med cirkum- 

 polaer og forhen mere almindelig Udbredning; men blot paa 

 nogle faa Punkter skulde den have overlevet Istiden. Nathorst 

 udtaler som sin Mening, at inga eller helt fa vaxter* under 

 denne kunde holde ud i Grenland, og ligeledes antager han, at 

 blot et ringe Antal Planter holdt sig paa Spitzbergen, saa at 

 dennes Flora maa vaere indvandret efter Istiden fra den gamle 

 Verden a ). Blytt mener, at nogle af de haardfereste Arter 

 overlevede Istiden paa Norges Nunatakker, men at Skandinaviens 

 Flora i sin Helhed er indvandret efter denne 4 ). 



l ) Heer skriver: Vi maa gaa 20 25 Breddegrader laengere mod Syd for 

 i Europa, Nordamerika og Asien at traeflfe en lignende Planteverden. 

 Men her traell'e vi naesten alle det tertiaerc Grenlands Slaegier. skjent 

 ganske vist gjennemgaaende i andre, men dog til Dels naerbeslsegtede 

 Arter* (Meddelelser om Grenland, V. Hefte, S. 183. 



*) Versuoh einer Entwicklungsgeschichte o.s v I, US. 



3 ) Sp. Karlv. S. 7375; Botan. Centraibl. 19, S. 18; Polarforskningens Bidrag. 



4 ) Englers Jahrb. II , 7 , 46. Blytt anferer som Stette herfor, at Skandi- 

 navien ikke har en eneste Art, der ikke Andes i andre Lande. Dette 

 beviser efter min Mening ikke det ringeste. da Floraen jo godt havde 



