173 



gronlands Planter, hvori nan udtaler sig for, at Floraen i del 

 hele har holdt sig i Sydgrenland paa isfrit Land; en Del er 

 senere indvandret isaer ved Mennesket 1 ). 



Nogle Forfattere antage altsaa, at i det hejeste blot en 

 ringe Del af Gronlands Planter holdt sig i Landet under Istiden, 

 den ovrige storre Del maadavaere indvandret efter denne 

 og specielt fra Europa. Di'sse Forfattere ere netop dem, som 

 i nyeste Tid have syslet mest med den arktiske Vegetations Hi- 

 storic og saerlig den store Plantevandring til Grenland ofer Land 

 fra Europa, og deres Anskuelser synes paa Vej til at blive al- 

 mindeligere; de vigtigste af dem ere Blytt og Nathorst. 



Denne Hypothese om Indvandring af Grenlands Flora over 

 Land fra Europa stotter sig naermest paa to Raekker af Kjends- 

 gjerninger, den ene hentet fra Plantegeografien , den anden fra 

 Havbundens Dybdeforhold. Dens Udviklingshistorie synes mig 

 at have vaeret folgende. 



Allerede 1839 rejste Ch. Martins Sporgsmaalet om, hvor- 

 fra Orsekken Shetlandsoerne Faeroerne Island Grenland havde 

 faaet sin Vegetation 2 ). Han viste, at disse 0er danne en 

 Kjaede, som i Henseende til Plantevaexten knytter Europa til 

 Amerika, og at de maatte have faaet deres Plantevaext ved Van- 

 dringer fra begge Sider, dels fra Europa mod Vest, dels fra 

 Amerika mod 0st; gaar man fra Shetlandsoerne til Island, tage 

 de europaeiske Typer af, og omvendt tage de amerikanske Typer 



J ) Naermere i Archiv f. Mathem. og Naturvidenskab, 12. Bd. Eberlin 

 siger endog: Jeg skal haevde som et subjektivt staerkt indtr>k den 

 mening, at sterste delen af blomsterplanterne i dansk 0stgrenland ere 

 levninger af en af det nutidige vaade Klima staerkt decimeret syd- 

 greolandsk istidsflora.. Af andre Udtalelser om Istidens Betydning for 

 Plantev33xtens Udryddelse vil jeg anfere felgende. Kj el I man antager. 

 at Novaja Semlja aldrig har vaeret helt isdaekket, men under Istiden 

 lignede Nutidens Grenland, hvorfor Vegetation holdt sig der (S. 350 i 

 Fanerogamfloran paa Novaja Semlja etc*.)- Rob. Brown (Campst) og 

 Kingby antage, at der i Istidens England var Toppe, hvor Floraen holdt 

 sig; efter Journ. of botany I, 1872, p. 56. 



a ) Voyages en Scandinavie, en Laponie etc. Bd. II. 



