179 



de store Overensstemmelser i Plantevaext, som Andes mellem 

 Europa og Amerika, ligesom det ogsaa kan tjene til at for- 

 klare, at de samme Snyltesvampe Andes baade hist og her 1 ). 

 Hvad det da drejer sig om, er naermest dette: Knar blev 

 Landforbindelsen mellem Europa og Gronland over 

 Faeroerne Island afbrudt? for eller efter Istiden? 



Sporgsmaalet om Shetlandsoernes, Faeraemes og Islands 

 floristiske Forhold til hinanden indbyrdes og til Europa og om 

 Muligheden af en fordums Landforbindelse paa denne Straekning 

 at' 0raekken, vil jeg her ikke berere videre end alt gjort 2 >; jeg 

 vil her blot holde mig til det os naermest liggende Sporgsmaal 

 om Gronlands Forhold til sine Nabolande. Jeg betragter da 

 Hypothesens to Fundamenter i felgende Orden, forst de geo- 

 logiske, derpaa de botaniske. 



Er der Sandsynlighed for en postglacial Land- 

 forbindelse mellem Grenland og Island? At Niveau- 

 forandringer i Jordskorpen paa indtil en 300 Favne (1800') kunne 

 have fundet Sted mellem hine tit naevnte 0er, vil vel ingen 

 Geolog bestride Muligheden af, da vi jo med Sikkerhed vide, 

 at saadanne, og endnu staerkere, have fundet Sted endog i en 

 saa ny Tid som Tertiaertiden; og det er vel ogsaa en Kjends- 

 gjerning, at Skandinavien efter Istiden har haevet sig 600 Fod 

 over Havet. Heller ikke vil vel nogen benaegte Muligheden af, 

 at Havet og Luften i Forening kunne have nedbrudt og bortfart 

 store Straekninger af en gammel Landforbindelse; vi vide jo dog 

 med Sikkerhed, at Faeroerne kun ere en Hob Ruiner, Hester af 

 en stor sammenhaengende BjaBrgmasse (men dog naeppe af et 

 stort Fastland) 3 ), samt at der er den sterste Overensstemmelse 



] i Om Snyltesvampenes Betydning i plantegeografisk Heoseende har Blytt 

 gjort nogle intereasante Bemaerkninger, til hvilke jeg henviser. (Eaglers 

 Jahrbucher II, S. 42). 



3 ) Se i evrigt i Naturh. Foren. Videnskab. Meddel. 1887. 



3 ) Se f. Ex. II el land i Geograf Tidsskrift, 3. Bd., S. 149 etc. 



ir 



