181 



straedets smalleste Sted, hvor Polarstremmens Ismasser mede 

 Irmingerstremmens varme Vand. Nordenskiold siger jo 

 endog, at Havbunden mellem Island og Grenland er pakket fuld 

 af Sten, som Trawlen hvert 0jeblik steder paa, hvilket jo ogsaa 

 peger hen paa Bundfald fra Isbjaerge, om det end intct beviser. 



Hvis imidlertid den af Hooker givne plantegeografiske 

 Grundvold for Landvandrings-Hypothesen var rigtig, burde 

 man maaske endda laegge nogen Vaegt paa hin Rygs Existens, 

 men dette er den imidlertid absolut ikke. Hookers Opfattelse 

 er omtalt ovenfor. Mod dennes Rigtighed gjorde Prof. Job. 

 Lange Indsigelse allerede for syv Aar siden *) Hans Resultat 

 er, som anfert S. 165, at Grenlands Vegetation har omtrent lige 

 stor Lighed med Amerikas og det arktiske Europas, men at de 

 amerikanske Typer ere overvejende i det nordlige (paa Vest- 

 kysten), de europaeiske i det sydlige Grenland. 



Dette Langes Resultat er ikke ubekjendt for Blytt, men 

 han laegger ikke tilberlig Vaegt paa det, og opfatter det urigtigt, 

 naar han 2 ) siger: Gronland besitzt nach J. Lange 378 Gefass- 

 pflanzen, von welchen der grosste Theil als skandinavische 

 Arten bezeichnet werden kann, wahrend nur ungefahr 60 ameri- 

 kanische Typen vorstellen, die in Europa fehlen* som om 

 de andre 318 Arter vare skandinaviske ! Faktum er, at Lange 

 siger: der er i Grenland 57 Arter, som findes i Skandinavien 

 eller det nordlige Rusland , men mangle i arktisk Amerika, og 

 der er paa den anden Side 60 Arter, som findes i det arktiske 

 Amerika, men mangle i Skandinavien eller Ruslands nordligste 

 Del. Af Blytts Resume ser det ud, som om der i Grenland 

 var 60 amerikanske Typer, mecfcns hele Resten, (378 -f- 60 =) 

 318 Arter, er skandinavisk og ikke findes i Amerika. Jeg har 

 8. 16465 vist, at efter vort nuvaerende Kjenskab til Floraerne 



) .Studier til Grenlands Flora, i Botanisk Tidsskrlft, Bd. 12. 

 3 ) Englers Jahrb. II, 39. 



