191 



stederne, smaa Kolonier hist og her i Island eller paa Skotlands 

 og Faeroernes Bjaerge, o. I. 



Jeg har nu paavist gjennemgribende Forskjelligheder mellem 

 Islands og Gronlands Floraer og Vegetation; de fremtraadte i 

 Antallet af de to Floraers Arter, i Beskaffenheden af de to Vege- 

 tationers almindeligste og mest karakteristiske Arter, og jeg har 

 under Vegetationsformationerne fremhaevet disses Forskjelligheder, 

 saa vidt det er raig muligt at demme (Birkeregionens S. 12 ff., 

 Pilekrattenes S. 42, Lynghedens S. 67 o. s. v.), og jeg har tillige 

 saa vidt muligt draget Skandinavien foruden andre nordlige 

 Lande ind i Sammenligningen. Resultatet bliver det, at der er 

 saa store Forskjelligheder mellem Grenland og de naermeste est 

 for det liggende Landes Floraer, at en stor postglacial Ind- 

 vandring fra 0st og en Landforbindelse med Europa i nyere 

 geologisk Tid er en Urimelighed. Om de mulige miocene eller 

 pliocene Landforbindelser i Norden have skaffet Grenland Planter 

 fra Sydest (Europa) kan ingen vide noget om nu ; det er naeppe 

 rimeligt. Min subjektive Opfattelse er, at Gronland i lange 

 Tider har haft sin nuvaerende Begraensning i alt Fald i den 

 sydlige Halvdel. Gronland maa efter Istiden have faaet Hoved- 

 massen af sine Karplanter fra Nord og Vest, hvis den da ikke 

 har holdt sig i Landet selv; men det er netop det 

 sidste, som synes mig det rimeligste, og som jeg vil sege at 

 vise i det efterfelgende. 



(irenlaiid havde isfrit Land under Istiden. At de danske og 

 andres Undersogelser i Gronland fremgaar med Sikkerhed for 

 det forste, at Isbedaekningen tidligere har ligget til langt sterre 

 Hojder i Gronland end nu, men tillige for det andet, at der 

 blev isfrit Land tilbage. 



For Sydgronlands Vedkommende meddeler f. Ex. Steen- 

 strup 1 ): i Julianehaabs Distrikt var Landet daBkket til 2500 



) Meddelelser om Orenland, II. 8.33. 



