92 



3000' Hojde, men f. Ex. Redekammen, der er 4000', har aldrig 

 vaeret helt daekket. Sylow siger 1 ): Isdaekningen har naaet til 

 2 3000' Hojde, men de hojere Partier have aldrig vaeret is- 

 skurede, og i det hele har her blot vaeret Lokalbraeer, intet 

 sammenhaengende Daekke. Af almindeligere og sterre Betyd- 

 ning ere Kapit. G. Holms Udtalelser 2 ): Medens hele Indlandet 

 nord for Olde Breddegrad er bedaekket af en evig, sammen- 

 haengende Ismasse med spredte Nunatakker, saa dominere 

 Fjaeldene i Sydgronlands maegtige Alpeland , og Isen spiller den 

 underordnede Rolle, optraedende blot som 1 ok ale Is- og Sne- 

 marker uden at danne noget sammenhaengende Hele, og medens 

 der nu er omtrent ?/& isfrit Land, var i 1st i den dog endnu 

 Halvdelen isfrit 3 ). 



Fra Vestkysten laengere Nord paa indtil Disko foreligger 

 der ligeledes en Raekke Beretninger om isfrit Land under Is- 

 tiden, f. Ex. af Kornerup 4 ) og af S teenstrup 5 ). Jeg kan 

 heller ikke tro andet end, at de hoje Bjaerge i Egnen n. f. 

 Sukkertoppen aldrig have vaeret isdaekkede (se min Rejsebe- 

 retning S. 180). 



Ogsaa fra Nordost- Granland lyde samstemmende Beret- 

 ninger. Payer anforer, at der i Tyrolerfjorden (74V2 n. B.) 

 en Gang fandtes en Gletscher, som udfyldte hele Fjorden op til 

 5 700' Hojde, hvortil Klipperne ere afslebne; oberhalb dieser 

 Schliffe erscheinen die Felsen rauh.und kliiftig, so dass auf den 

 ersten Blick die Hone zu erkennen war, bis zu welcher der 

 einstige Gletscherstrom gereicht hatte. Noget lignende paa 

 Kuhn-0en; her fandtes Istids-Spor indtil 170' i en nu helt 

 isfri Dal. Ogsaa paa den sydlige Del af Ostkysten findes der 



1 ) Meddelelser om Grenland, VI, S. 178. 



2 ) Meddelelser om Grenland, VI, S. 175 og i .Den danske Konebaadsexpedi- 

 tion S. 75. 



3 ) Se ogsaa P. Eberlin 1. c. 



*) Meddelelser om Grenland, I, S. 105, 112; II, S. 130, 190. 

 5 ) Meddelelser om Grenland, II, S. 215 11". 



