202 



genossenschaften von rein ausgepragtem Character konnen , wie es scheint, 

 nur durch Landverbindungen auf weite Strecken sich ausdehnen*, siger 

 Drude, og we may conclude from all this that whole groups of species 

 migrate only step by step, and not at once across large tracts of country*, 

 siger Blytt. Jeg begriber ikke Nodvendigheden heraf. Lad f. Ex. Rockall- 

 Grundene, der ligge omtrent lige saa langt vest for de britiske 0er som 

 Faeroerne nordvest for disse, dukke op af Havet, og der vil naeppc gaa lang 

 Tid, for de blive befolkede af Planter; en efter en indfinde Arterne sig, og 

 efter Aartusenders Forlob ville de sikkert have en Flora, der, hvad Arts- 

 bestanden angaar, kun vil vaere lidet forskjellig fra de britiske 0ers, eller 

 staa i et lignende Forhold til disse som f. Ex. Faeroerne. Lad ogsaa vaere, 

 at nogle faa i Begyndelsen okkupere hele Landet; naar deres gamle Med- 

 bejlere fra Moderlandet indfinde sig, ville de sikkert ogsaa her bukke under 

 for dem , netop fordi alle ydre Vilkaar efter Forudsaetningen ere de samme 

 som i Moderlandet, indtil hver Art har lagt Beslag paa det Terrain, hvor den 

 er staerkest; den samme Kamp, som vi opleve rundt om i de gamle Lande, 

 naar Forstyrrelser i Overfladens Natur ere indtraadte, ville vi opleve paa et 

 saadant nyt Land. Fordelingen af Arterne vil i det hele blive en Gjentagelse 

 af den i Moderlandet, og Overensstemmelserne med dette desto storre, jo 

 flere Arter af dettes der indvandre, og jo mere overensstemmende de ydre 

 Forhold ere. Som med disse af Havet opdukkende Grunde eller som med 

 Jan Mayen vil det gaa med det Land, hvis Iskappe smaelter bort for et 

 mildere klimas Varme. Om Blytts afvigende Anskuelser se f. Ex: Om 

 lndvandringen af Norges Flora* (Nyt Magaz. f. Naturvidenskab, 21, 1876), 

 Om Vexellagring o. s. v. (Kristiania Videnskabsselsk. Forhandl. 1883), og 

 efter at denne min Afhandling var faerdig, er udkommet: On the distribu- 

 tion of plants* (Foredrag ved Naturforskermodet i Kristiania 1886, trykt i 

 Journal of botany 1887, Bd. XXV). Sammenlign i ovrigt ogsaa Hult: Ble- 

 kingens Vegetation* (Meddelanden af Soc. pro flora et fauna fennica, XII, 

 1885), en Raekke interessante Iagttagelser af Kampen mellem Arterne, naar 

 Ligevaegten er forstyrret. 



Naar Blytt antager, at nye Arter let maa kunne dannes ved de tilfsel- 

 dige* eller enkeltvise Indvandringer, fordi Krydsning med andre Individer af 

 Arten da er udelukket, kan bl. a. bemaerkes, at Selvbestovning i udstrakt 

 Maal Andes hos de nordiske alpine og arktiske Arter. 



I evrigt antager selv Blytt, at f. Ex. Galapagoseerne, der 



ligge 160 geogr. Mile vest f. Sydamerika, have faaet deres f0rste 



Flora ved zufallige Transport iiber dem Meere> i Aartusenders 



Lob. Men kan han antage dette, maa han ogsaa gaa ind paa 



en Indvandring til Gronland over Havet fra de langt naermere 



liggende Nabolande. 



At ludvandringeii fra Island til det sydligere Greuland er be- 

 gunstiget frem for den fra Nordamerika, fremgaar af felgende. 



