206 



0. Winge har meddelt mig: at afGronlands regelmaessige Traek- 

 fugle er det kun et Par Arter, der nedvendigvis maa komme fra 

 Europa; af de europaeiske, tilfaeldig forekommende Fugle, findes 

 de fleste, men ikke alle, paa Island og Faeroerne og komme vel 

 oftest netop derfra til Gronland; en Motacilla alba, som Kapit. 

 G. Holms Expedition hjembragte, er naesten ganske sikkert 

 kommen derfra; Nogle faa Arter, der yngle meget langt nord 

 paa, men berore Island under Traekket (Anser bemicla, Tringa 

 canutus, Calidris arenaria) gaa maaske til Dels derfra til det 

 nordostlige Gronland. 



Af de foreliggende lagttagelser maa man i alt Fald slutte, 

 at Chancen for Indvandring af Planter ved Fugle til Sydgron- 

 land og de sydlige Dele af 0stgronland snarest er sterst for 

 de islandske eller de europaeiske Planter i det hele. 



Vindeii er et andet Vandringsmiddel. Der foreligger faa 

 direkte lagttagelser over den Betydning, som Vinden har for 

 Plantetransport over Havene, og over meget store Straekninger 

 formaar Vinden naeppe at baere mange Fro, selv af de lettere. 

 Blytt gaar endog saa vidt, at han stiller sig skeptisk over for 

 Vindens Betydning for Spredningen af Kryptogamernes Sporer. 

 Men om saa lette Gjenstande som disse, smaa Alger, Svampe, 

 Konidier o. 1., maa jeg dog absolut antage en vidt strakt Trans- 

 port hele Jorden over, hvoraf mange Arters naesten kosmopoli- 

 tiske Udbredning og visse Snyltesvampes hurtige Vandring alene 

 kan forklares 1 )- 



Der angives dog af G rise bach, at Frugterne af en syd- 



over for den i nyere Tid af Konservator Steineger o. a. haevdede Hy- 

 pothese, at naar Fugletraekket gaar over sterre Havstra3kninger, hvilke 

 Fuglene umulig kunne overskue helt, skyldes dette iN'edarvningen af 

 Mindet om de Landveje, der i gamle Dage existerede her! 

 l ) Blytt har i Ei)glers Jahrb. peget paa den store Betydning, som de 

 parasitiske Svampe have i plantegeografisk Henseende; thi det synes jo 

 dog rent umuligt, at Sporer skulde vaere saa heldige at falde ned netop 

 paa deres Vaertplanter i andre Lande. Umuligt er dette nappe, men for 

 evrigt skyldes det vel snarest geologiske Grunde (praeglaciale Landfor- 

 bindelser), naar f. Ex. Grenland og Norge have samme Snyltesvampe. 



